ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/891/20                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Л.В. Трофімова

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  16 вересня 2020 року                                                                         м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Головуючого судді:                                                            Кузьмишиної О.М.,
суддів:                                                                                  Костюк Л.О., Сорочка Є.О.

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

   В С Т А Н О В И В :
13.03.2020 ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, в якому просить:
- визнати протиправною бездіяльність ГУ НП в Черкаській області щодо ненадання Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області оновленої довідки грошового забезпечення, з урахуванням виплаченої індексації грошового забезпечення з якого призначається пенсія;
- зобов`язати ГУ НП в Черкаській області скасувати попередню та надати Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення для подальшого обчислення ОСОБА_1 пенсії, з урахуванням виплаченої індексації грошового забезпечення за 24 останні календарні місяці служби, що передували звільненню;
- судові витрати стягнути з відповідача.
Позовні вимоги мотивовано протиправною відмовою відповідача у виготовленні та поданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, з урахуванням виплаченої індексації.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18.05.2020 р. у задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.
Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції під час прийняття рішення порушено норми матеріального та процесуального права, оскільки невраховано, що в даній справі індексація грошового забезпечення має систематичний (щомісячний) характер, а її правова природа полягає у підтриманні купівельної спроможності рівня заробітної плати (грошового забезпечення) внаслідок її знецінення через подорожчання споживчих товарів і послуг, а тому вона має бути врахована у складі грошового забезпечення військовослужбовців для розрахунку пенсії за вислугу років, що забезпечує дотримання пенсійних прав осіб, звільнених з військової служби як складової конституційного права на соціальний захист.
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Зазначає, що позивачу правомірно відмовлено у видачі довідки про розмір грошового забезпечення, оскільки зміни у його розмірі не відбулися. Вважає, що судом першої інстанції прийнято законне та обґрунтоване рішення.
Справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311, ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України.
У відповідності до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги та, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга є обґрунтованою та підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції - скасуванню, з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до наказу ГУ НП в Черкаській області від 25.01.2019 № 21 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції на підставі п. 7 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».
З 26.01.2019 р. позивачу призначено пенсію по інвалідності 2 групи від захворювання, пов`язаного із проходженням в поліції, відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». 
Втім, при обчисленні його пенсії не було враховано суму індексації грошового забезпечення за останні 24 місяці, що передували звільненню.
З урахуванням вищевказаного, позивач звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та стягнення коштів.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18.11.2019 р. у справі № 580/3162/19, залишеного без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.01.2020 р., адміністративний позов задоволено частково. Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 заборгованість з індексації грошового забезпечення за період з жовтня 2016 року до жовтня 2017 року у сумі 3038,77 грн. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
Позивач звернувся до Головного управління Національної поліції в Черкаській області із заявою, в якій просив видати оновлену довідку для перерахунку пенсії.
За результатами розгляду заяви позивача від 17.02.2020 р. щодо підготовки оновленої довідки, Головним управлінням Національної поліції в Черкаській області надано відповідь від 25.02.2020 р. №37/С-14/01-2020, якою відмовлено у видачі оновленої довідки для перерахунку пенсії, оскільки постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 р. № 988, яка визначає складові грошового забезпечення поліцейським, зміни не вносилися.
Позивач вдруге звернувся до Головного управління Національної поліції в Черкаській області із заявою, в якій просив видати оновлену довідку для перерахунку пенсії, з урахуванням виплаченої індексації грошового забезпечення.
За результатами розгляду заяви позивача, Головним управлінням Національної поліції в Черкаській області надано відповідь від 04.03.2020 р. № 37/С-16/01-2020, в якій зазначено про відсутність підстав для подання до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, з урахуванням виплаченої індексації. 
Наведене обумовлено тим, що згідно п. 6 розд. І постанови Кабінету Міністрів України від 22.12.2010 р. № 1170 «Про затвердження переліку видів виплат, що здійснюються за рахунок коштів роботодавців, на які не нараховується єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», індексація належить до компенсаційних виплат, на які не нараховується єдиний внесок.
Не погоджуючись із такою відмовою, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що індексація не є систематичною виплатою, з неї не сплачується єдиний внесок на соціальне страхування, а тому відповідачем правомірно відмовлено у видачі оновленої довідки, з урахуванням виплачених сум.
Колегія суддів не може погодитися із такими висновками суду першої інстанції, виходячи із наступного.
Основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їхніх сімей визначені  Законом України від 20.12.1991 №2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»  (із змінами і доповненнями) (далі - Закон № 2011-XII).
Військовослужбовцям у зв`язку з особливим характером військової служби, яка пов`язана із захистом Вітчизни, надаються визначені  законом  пільги, гарантії та компенсації.
У силу вимог ч. 1 ст.  9 Закону № 2011-XII  держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.
У ч. 2 ст. 9 Закону № 2011-XII  наведено перелік складових грошового забезпечення, а саме: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення. Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону.
Таким чином, до складу грошового забезпечення військовослужбовців входять чотири види складових: 1) посадовий оклад; 2) оклад за військовим званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення; 4) одноразові додаткові види грошового забезпечення.
Тобто, до грошового забезпечення військовослужбовців, як обрахункової величини, не включаються одноразові додаткові види грошового забезпечення, зокрема щорічні, щоквартальні, разові додаткові види грошового забезпечення.
Частиною 1 ст. 15 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»  визначено, що пенсійне забезпечення військовослужбовців після звільнення їх з військової служби провадиться відповідно до  Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».
Так, ч. 3 ст. 43 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ  закріплено, що пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим  Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Отже,  Закон України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», який визначає умови, норми і порядок пенсійного забезпечення, зокрема осіб, звільнених з військової служби, та має на меті реалізацію цими особами конституційного права на державне пенсійне забезпечення і спрямований на встановлення єдності умов та норм пенсійного забезпечення зазначеної категорії громадян України, передбачає включення до грошового забезпечення, з розміру якого обчислюється пенсія, лише щомісячні основні види грошового забезпечення, до яких належать: посадовий оклад, оклад за військовим званням, процентна надбавка за вислугу років, а також щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії.
При цьому, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 522/2738/17 вказала, що при обчисленні пенсії не враховується такий складовий елемент грошового забезпечення як одноразові додаткові види грошового забезпечення, зокрема щорічні, щоквартальні, разові додаткові види грошового забезпечення, крім щомісячних, або тих, що виплачуються раз на місяць.
Факт сплати єдиного внеску не є безумовною підставою для включення виплати, з якої цей внесок утримано, до грошового забезпечення, з розміру якого обчислюється пенсія, та має значення лише для включення до цього грошового забезпечення його видів з переліку, визначеного  статтею 43 Закону № 2262-ХІІ, який є вичерпним.
Статтею 18 Закону України від 05.10.2000 № 2017-ІІІ «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії»  (далі - Закон № 2017-ІІІ) визначено, що законами України з метою надання соціальної підтримки населенню України в цілому та окремим категоріям громадян встановлюються державні гарантії, зокрема, щодо індексації доходів населення з метою підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності їх грошових доходів в умовах зростання цін. Державні соціальні гарантії є обов`язковими для всіх державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності (ч. 2 ст. 19 Закону № 2017-ІІІ).
У силу вимог ч. 3 ст. 9 Закону  № 2011-XII  грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону.
Так, правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених  Конституцією України  гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України регульовано  Законом України від 3 липня 1991 року № 1282-ХІІ «Про індексацію грошових доходів населення»  (далі по тексту -  Закон № 1282-ХІІ).
Згідно  ст. 1 вказаного Закону  індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.
Статтею 2 цього Закону  передбачено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема оплата праці (грошове забезпечення).
Отже, індексація грошового забезпечення є однією із основних державних гарантій, спрямованою на підтримання купівельної спроможності населення України шляхом підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг. При цьому проведення індексації у зв`язку зі зростанням споживчих цін (інфляцією) є обов`язковим для всіх юридичних осіб - роботодавців, незалежно від форми власності та виду юридичної особи.
Враховуючи, що індексації підлягають всі грошові доходи населення, які не мають разового характеру, а не тільки грошове забезпечення військовослужбовців, а також те, що здійснення індексації врегульовано окремим  законом, до якого  ст. 9 Закону №2011-ХІІ  містить відсилочну норму, колегія суддів приходить до висновку, що механізм індексації має універсальний характер і питання її врахування до складу грошового забезпечення не регулюється положеннями  Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».
Статтею 6 Закону № 1282-ХІІ встановлено, що у разі виникнення обставин, передбачених  статтею 4 цього Закону, у встановленому законом порядку здійснюється перегляд розмірів: заробітної плати; пенсій; державної соціальної допомоги; стипендій, що виплачуються студентам державних та комунальних вищих навчальних закладів. Перегляд зазначених у частині першій цієї статті гарантій здійснюється у розмірах, що визначаються як результат добутку розміру доходу, що підлягає індексації в межах прожиткового мінімуму для відповідних соціальних і демографічних груп населення, та величини індексу споживчих цін.
Згідно зі  статтею 4 вказаного Закону індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 101 відсотка. Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього  Закону.
Пунктом 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого  постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року  № 1078, передбачено, що у разі підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, значення індексу споживчих цін у місяці, в якому відбувається підвищення, приймається за 1 або 100 відсотків. Обчислення індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення зазначених грошових доходів населення.
Слід зазначити, що правове регулювання виплати індексації визначає умови (коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації), з настанням яких виникає право на щомісячне отримання суми індексації у структурі заробітної плати (грошового забезпечення) до настання обставин (підвищення тарифних ставок, окладів), за яких виплата розрахованої суми індексації припиняється до повторного настання обставин, які обумовлюють повторне виникнення права на отримання індексації.
Незважаючи на наявність спеціального законодавства, зокрема  Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб»  та відповідних підзаконних нормативних актів, якими врегульовуються відносини щодо обчислення (призначення, перерахунку) пенсій військовослужбовцям та наявність спеціального законодавства, зокрема  Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», яким імперативно визначаються види (складові) грошового забезпечення військовослужбовців, натомість які не врегульовують питання віднесення індексації грошового забезпечення до видів грошового забезпечення, з якого обчислюється пенсія, при вирішенні цього питання слід субсидіарно застосовувати положення спеціальних законів щодо механізму проведення індексації, її мети та правової природи (суті), зокрема  Закону України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії»,  Закону України «Про індексацію грошових доходів населення», та Порядку № 1078.
Оскільки індексація грошового забезпечення має систематичний (щомісячний) характер, тому вона має бути врахована у складі грошового забезпечення військовослужбовців для розрахунку пенсії за вислугу років, що забезпечує дотримання пенсійних прав осіб, звільнених з військової служби, як складової конституційного права на соціальний захист. В іншому випадку, не врахування індексації при обрахунку пенсії за вислугу років призвело б до застосування для визначення розміру пенсії знеціненого грошового забезпечення.
Аналогічна правова позиція застосована у постанові Верховного Суду у складі Судової палати для розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року справа №638/9697/17, від 30 вересня 2019 року справа №750/9785/16-а, від 20 листопада 2019 року у справі №522/11257/16-а, від 19 березня 2020 у справі № 820/5286/17, від 16 квітня 2020 року у справі № 638/8169/16-а.
З матеріалів справи вбачається, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18.11.2019 р. у справі № 580/3162/19, залишеного без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.01.2020 р., адміністративний позов задоволено частково. Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 заборгованість з індексації грошового забезпечення за період з жовтня 2016 року до жовтня 2017 року у сумі 3 038,77 грн. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
У вказаній справі судом встановлено, що відповідач повинен був нарахувати та сплатити позивачу індексацію за: жовтень 2016 року -84,10 грн; листопад 2016 року - 84,10 грн; грудень 2016 року - 161,60 грн; січень 2017 року - 161,60 грн; лютий 2017 року -161,60 грн; березень 2017 року - 228,0 грн; квітень 2017 року - 228,80 грн; травень 2017 року - 240,81 грн; червень 2017 року -313,22 грн; липень 2017 року -313,22 грн; серпень 2017 року - 313,22 грн; вересень 2017 року - 373,85 грн; жовтень 2017 року - 373,85 грн - усього 3038,77 грн.
За вказаних обставин, суд дійшов висновку, що з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 слід стягнути заборгованість з індексації за період з жовтня 2016 року до жовтня 2017 року у сумі 3 038,77 грн.
При цьому, колегія суддів звертає увагу, що індексація за вказаний період була нарахована щомісячно, а відтак слід дійти висновку, що її виплата носить систематичний характер.
Окрім того, колегія суддів вважає помилковими посилання суду першої інстанції на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 17.12.2019 р. у справі № 160/8324/19, відповідно до якої із набранням законної сили рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі №826/3858/18 військовослужбовці мають право на отримання пенсійних виплат у розмірі 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018, починаючи з 05.03.2019, оскільки індексація була нарахована та виплачена позивачу за період: жовтень 2016 року - жовтень 2017 року, тобто до прийняття Кабінетом Міністрів України 21.02.2018 р. постанови № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб".
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що до складу грошового забезпечення ОСОБА_1 , з якого обчислюється розмір пенсії при здійсненні перерахунку такої пенсії, має бути включена сума виплаченої індексації грошового забезпечення за 24 останні календарні місяці служби, що передували звільненню.
Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору  ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Частиною 2 ст. 9 КАС України  визначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього  Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зважаючи, що відповідачем не було видану оновлено довідку, з урахуванням виплаченої індексації грошового забезпечення за 24 останні календарні місяці служби, що передували звільненню, колегія суддів приходить до висновку, що останнім було допущено протиправну бездіяльність, а тому з метою належного захисту прав позивача слід зобов`язати ГУ НП в Черкаській області скасувати попередню та надати Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення для подальшого обчислення ОСОБА_1 пенсії, з урахуванням виплаченої індексації грошового забезпечення за 24 останні календарні місяці служби, що передували звільненню.
Відповідно до ч. ч. 1, 2  ст. 77 КАС України  кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315   КАС України  за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно ч. 1 ст. 317  КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
В контексті вищевикладеного слід дійти висновку, що доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції, що є підставою для його скасування та прийняття нової постанови про задоволення позовних вимог.
Відповідно до ч. 6 ст. 139 КАС України судові витрати не підлягають відшкодуванню, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір».
Керуючись ст.ст. 243,  244,  250,  310, 311, 315,  317,  321,  322,  325,  328,  329 КАС України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів, -

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 травня 2020 року скасувати та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити повністю.
Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо ненадання Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області оновленої довідки грошового забезпечення, з урахуванням виплаченої індексації грошового забезпечення з якого призначається пенсія.
Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області скасувати попередню та надати Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення для подальшого обчислення ОСОБА_1 пенсії, з урахуванням виплаченої індексації грошового забезпечення за 24 останні календарні місяці служби, що передували звільненню.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя:                                                                      О.М.Кузьмишина

Судді:                                                                                          Л.О.Костюк

                                                                                                    Є.О.Сорочко