ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2020 року	Львів	Справа № 260/140/20 пров. № А/857/5822/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді                                                            Обрізко І.М., 
суддів                                                                                Іщук Л.П., Онишкевича Т.В.,
за участю секретаря судового засідання                              Лутчин А.М.,          
                    
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові апеляційну скаргу Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2020 року, прийняте суддею Ващиліним Р.О. у місті Ужгороді, повний текст складений 23.04.2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області   про визнання протиправним та скасування наказу,-

                                                        встановив:
 
ОСОБА_1 (надалі – позивач) звернувся з адміністративним позовом до Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області (надалі – РСЦ в Закарпатській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування в частині п. 23 висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців РСЦ МВС в Закарпатській області, який затверджений наказом РСЦ МВС в Закарпатській області від 02.12.2019 року №171-АГ; визнання протиправним та скасування наказу Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області від 02.12.2019 року №171-АГ про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності начальника ТСЦ №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) ОСОБА_1 ; визнання протиправним та скасування наказу Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області від 04.11.2019 року №88 кп про звільнення ОСОБА_1 , начальника територіального сервісного центру №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) з припиненням державної служби та поновити ОСОБА_1 на вказаній посаді.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2020 року позов задоволено.
Задовольняючи позов, суд не погодився із доводами позивача, що 2 і 3 завдання об`єднують в собі два підзавдання, а тому повинні були оцінюватися окремо за кожне підзавдання.
Разом з тим, суд погодився щодо недодержання відповідачем при проведенні оцінювання принципу об`єктивності, що безпосередньо вплинуло на результати такого. Так, виставлену оцінку в «0» балів відповідач обґрунтовує не проведення ОСОБА_1 моніторингу роботи підпорядкованого підрозділу, про що свідчать результати планової перевірки ТСЦ №2141, проведеної у вересні 2019 року.
Однак, на вимогу суду, результати зазначеної перевірки відповідачем долучені не були до справи. Долучено копію довідки про результат позапланової комплексної перевірки ТСЦ №2141, проведеної у жовтні, проте, претензії в переважній більшості стосуються питання ведення діловодства та жодним чином не вплинули на якість прийому громадян.
Крім того, вказана довідка не підтверджує факт обізнаності ОСОБА_1 із допущеними порушеннями працівниками ТСЦ №2141.
Відповідач необґрунтовано мотивує оцінення в «0» балів формальним підходом до виконання завдання, що не є свідченням повного його невиконання як вимагає оцінення в «0» балів.
Надані відповідачем скарги від громадян на роботу ТСЦ не є доказом, так як не надано підтвердження обізнаності позивача з фактом існування зазначених скарг.
Поряд з наведеним, виходячи долученої довідки перевірки в жовтні 2019 року констатовано, що у ТСЦ №2141 створено необхідні умови для забезпечення якісного прийому громадян з питань реєстраційно – екзаменаційної діяльності.
Звернута увага на помилку в даті наказу №04.12.2019 року. 
Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, РСЦ в Закарпатській області подало апеляційну скаргу. Вважає, що судом першої інстанції порушені норми матеріального та процесуального права. 
В обґрунтування апеляційної скарги звертає увагу, що суд розглянув справу без участі відповідача, чим позбавив його права подавати докази та пояснення.
Звернута увага, що 25.01.2019 року позивачу були визначені завдання, а на виконання третього завдання він 29.01.2019 року  направив лист «Пропозиції щодо включення до Плану основних заходів регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області».
Разом з тим, надані пропозиції не мають нічого спільного з ключовими показниками третього завдання, що свідчить про повне ігнорування  позивачем покладеного на нього завдання та формальний підхід до службової діяльності.
З приводу невиконання третього завдання в частині проведення моніторингу роботи підпорядкованого підрозділу свідчать результати перевірки ТСЦ 2141 , проведеної у вересні місяці 2019 року. Порушення ОСОБА_1 не усунуті, хоча про наявність таких йому відомо.
Також від позивача пропозицій та зауважень щодо оцінювання не надходило. Він був ознайомлений зі своїми результатами та їх підписав 22.10.2019 року.
Крім того, звернута увага, що за реєстрацію транспортного засобу, який перебував у розшуку порушена кримінальна справа, а також ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за зупинку, стоянку у забороненому місці та використання ним транспортного засобу в особистих цілях без дозволу керівника  РСЦ МВС в Закарпатській області.
Просить скасувати рішення суду та ухвалити постанову, якою відмовити у задоволенні позову.
У судове засідання для розгляду апеляційної скарги учасники справи не прибули, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, а тому відповідно до ч.4 ст.229, ст.313 КАС України апеляційний суд ухвалив розгляд апеляційної скарги здійснити за відсутності учасників справи та без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Колегія суддів заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Розглядаючи спір, судова колегія вважає, що місцевий суд в повній мірі дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази.
Судом встановлено, що наказом начальника РСЦ в Закарпатській області №4кп від 16.01.2019 року ОСОБА_1 призначено на посаду начальника територіального сервісного центру №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) (далі – ТСЦ №2141) з 17 січня 2019 року, як такого, що успішно пройшов конкурсний відбір.
25 січня 2019 року начальником РСЦ в Закарпатській області погоджено завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», начальника ТСЦ №2141 ОСОБА_1 , що підлягали виконанню за період з січня по вересень 2019 року, до яких віднесено:
1)підвищення рівня професійної компетентності (ключові показники результативності: пройдено навчання за професійною програмою 108 годин з питань конституційного права, порядку проходження державної служби, організаційної управлінської діяльності);
2)забезпечення впровадження сервісорієнтованого підходу під час надання адміністративних послуг (ключові показники результативності: - у службовій діяльності ТСЦ забезпечено практичне застосування рекомендацій Методичного посібника «Стандарти комунікацій з клієнтами сервісних центрів МВС»; - 100% громадян, які зверталися в ТСЦ з проханням роз`яснити порядок надання адміністративних послуг, отримали вичерпні роз`яснення);
3)проведення аналізу результатів роботи територіального сервісного центру та формування пропозицій щодо покращення службової діяльності (ключові показники результативності: - забезпечено щоденний моніторинг роботи працівників підпорядкованого підрозділу; - начальнику РСЦ МВС надано пропозиції з питань покращення якості організації прийому громадян в ТСЦ).
В жовтні 2019 року проведено оцінювання результатів службової діяльності державних службовців РСЦ МВС в Закарпатській області, в тому числі, ОСОБА_1 .
Як вбачається з результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2019 рік, за виконання 1-го завдання ОСОБА_1 отримав 3 бали (завдання виконано своєчасно); за виконання 2-го завдання – 3 бали (завдання виконано своєчасно) та за виконання 3-го завдання – 0 балів (завдання не виконано, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, результат має негативний відгук з боку відвідувачів сервісних центрів). 
Наказом РСЦ в Закарпатській області №88 кп від 04 грудня 2019 року на підставі висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців РСЦ в Закарпатській області, затвердженого наказом РСЦ в Закарпатській області від 02 грудня 2019 року, листа-ознайомлення ОСОБА_1 з висновком оцінювання державного службовця, погодження ГСЦ МВС на звільнення ОСОБА_1 від 04 грудня 2019 року №31/21156, ОСОБА_1 , державного службовця 5 рангу, начальника ТСЦ №2141, звільнено згідно з п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу» як такого, що отримав негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності у 2019 році, з припиненням державної служби. При цьому в наказі застережно, що датою звільнення вважати перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеного у документі про тимчасову непрацездатність.
Вподальшому наказом РСЦ в Закарпатській області №15 кп від 02 квітня 2020 року внесено зміни до наказу РСЦ в Закарпатській області від 04 грудня 2019 року №88кп, відповідно до яких, в тому числі, після слова «звільнити» такий доповнено словами та цифрами  «02 квітня 2020 року».
Відповідно до ч. 1 ст. 44 Законом України «Про державну службу» №889-VIII від 10.12.2015 року (надалі – Закон) результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.
Відповідно до ч. 2 ст. 44 вказаного Закону оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», здійснюється суб`єктом призначення (ч. 3 ст. 44 Закону).
Процедура проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців встановлена Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №640 від 23.08.2017 року (надалі – Порядок) (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Пунктом 3 Порядку передбачено, що оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.
Згідно з п. 9 Порядку оцінювання проводиться поетапно:
-          визначення завдань і ключових показників;
-          визначення результатів виконання завдань;
-          затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).
При цьому п.п. 10, 11 Порядку визначено, що завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні. Державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань.
Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань (п. 13 Порядку).
Відповідно до п. 37 Порядку для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», оціночну співбесіду.
Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період. Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4 (п. 39 Порядку).
З метою належного оцінювання результатів службової діяльності державних службовців додатком 4 до Порядку встановлено критерії визначення балів, відповідно до яких: 
-          0 балів проставляється у разі, якщо завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;
-          1 бал – у разі, якщо завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;
-          2 бали – у разі, якщо завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);
-          3 бали – у разі, якщо завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;
-          4 бали – у разі, якщо завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.
Таким чином, суд першої інстанції вірно зазначив,  що оцінювання результатів службової діяльності державних службовці – це результат комплексної, ґрунтовної та аналітичної роботи, спрямованої на об`єктивне та достовірне визначення його результатів, що дозволяє в повній мірі оцінити результативність, ефективність та якість виконання поставлених завдань з метою сприяння належного виконання державним службовцем своїх посадових обов`язків, та визначення потреби у професійному навчанні такого. 
Частиною 5 ст. 44 Закону передбачено, що за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
Згідно з п. 41 Порядку висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення) (ч. 6 ст. 44 Закону).
Судом встановлено, що за результатами проведеного оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 за 2019 рік, такому виставлено наступні бали: 
-          за виконання 1-го завдання «Підвищення рівня професійної компетентності» – 3 бали (завдання виконано своєчасно);
-          за виконання 2-го завдання «Забезпечення впровадження сервіс-орієнтованого підходу під час надання адміністративних послуг» – 3 бали (завдання виконано своєчасно);
-          за виконання 3-го завдання «Проведення аналізу результатів роботи територіального сервісного центру та формування пропозицій щодо покращення службової діяльності» – 0 балів (завдання не виконано, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, результат має негативний відгук з боку відвідувачів сервісних центрів).
Заявлені твердження щодо порушення порядку оцінювання результатів його службової діяльності позивач обґрунтовує, в тому числі і тим, що 2 та 3 завдання об`єднують в собі два підзавдання, а тому повинні були оцінюватися окремо за кожне підзавдання. 
Однак, норми Порядку передбачають здійснення оцінювання результатів виконання саме завдань, якими в даному випадку є «Забезпечення впровадження сервісорієнтованого підходу під час надання адміністративних послуг» та «Проведення аналізу результатів роботи територіального сервісного центру та формування пропозицій щодо покращення службової діяльності». Те, що позивач розуміє під «підзавданнями», відповідно до погоджених 25 січня 2019 року завдань, ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності ОСОБА_1 за 2019 рік, є ключовими показниками результативності, ефективності та якості, які згідно з Порядком визначають кількісні та/або якісні показники, яким повинен відповідати результат виконання завдання та за якими оцінюватимуться результати службової діяльності (строк, кількість, відсоток, кількість допустимих відхилень, умови, що свідчать про якість тощо), тому не можуть оцінюватися окремо.
Колегія суддів погоджується з висновком суду про недодержання відповідачем при проведенні оцінювання принципу об`єктивності, що безпосередньо вплинуло на результати такого оцінювання, з огляду на таке.
Щодо виконання ОСОБА_1 3-го завдання «Проведення аналізу результатів роботи територіального сервісного центру та формування пропозицій щодо покращення службової діяльності», яке відповідачем оцінено в 0 балів, як таке, що не виконано, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, результат має негативний відгук з боку відвідувачів сервісних центрів, суд враховує ключові показники, за якими, відповідно до погоджених завдань ОСОБА_1 на 2019 рік, повинно було бути оцінене таке завдання. Так, зокрема, передбачено, що ключовими показниками результативності такого є: 1) забезпечено щоденний моніторинг роботи працівників підпорядкованого підрозділу; 2) начальнику РСЦ МВС надано пропозиції з питань покращення якості організації прийому громадян в ТСЦ.
Виставлену оцінку виконання вказаного завдання відповідач обґрунтовує не проведенням ОСОБА_1 моніторингу роботи підпорядкованого підрозділу, про що свідчать результати планової перевірки ТСЦ №2141, проведеної у вересні 2019 року, за результатами якої було виявлено значну кількість порушень у щоденній роботі працівників ТСЦ №2141, які були відомі позивачу, однак жодних заходів по їх усуненню з його боку не було вжито. 
Однак, ні на час розгляду справи судом першої інстанції, на час апеляційного перегляду  справи,  відповідачем не надано жодних результатів планової перевірки, проведеної у вересні 2019 року. 
Разом з тим, у матеріалах справи наявна копія довідки про результати позапланової комплексної перевірки службової діяльності ТСЦ №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) РСЦ МВС в Закарпатській області, проведеної в жовтні 2019 року, відповідно до змісту якої під час проведення такої було встановлено ряд недоліків в реєстраційно-екзаменаційній діяльності ТСЦ №2141, що в переважній більшості стосуються питання ведення діловодства, що жодним чином не вплинуло на зниження якості прийому громадян, недопущення чого, за твердженням відповідача, є якісним вираженням виконання вказаного завдання (арк. спр. 33, т. 1). 
Також, як вірно зазначив суд першої інстанції, відповідач, стверджуючи про обізнаність ОСОБА_1 із значною кількістю порушень у щоденній роботі працівників ТСЦ №2141, жодних доказів вказаних тверджень суду не надав.
Разом з тим, долучена до матеріалів справи довідка про результати позапланової комплексної перевірки службової діяльності ТСЦ №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) РСЦ МВС в Закарпатській області, проведеної в жовтні 2019 року, не підтверджує факт обізнаності протягом 2019 року ОСОБА_1 із допущеними працівниками ТСЦ №2141 порушеннями під час здійснення реєстраційно-екзаменаційних операцій.
Крім того, відповідно до Порядку оцінка «0» балів проставляється у разі, якщо завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції. В той же час у разі часткового виконання завдання, або якщо до виконання такого державний службовець підійшов формально, а результат має негативний відгук з боку користувачів, Критерії визначення балів передбачають оцінку «1» бал. 
Відтак, вірним є висновок суду першої інстанції про те, що оцінка «0» балів є найнижчим показником оцінювання результатів роботи державного службовця, що свідчить про невиконання покладених на нього завдання в повному обсязі. У разі ж часткового виконання таких або формального підходу до їх виконання оцінка «0» балів не проставляється.
Виконання ОСОБА_1 3-го завдання відповідач оцінив в «0» балів, при цьому в обґрунтуванні зазначив, що «завдання не виконано, до виконання такого державний службовець підійшов формально, результат має негативний відгук з боку відвідувачів сервісних центрів» (том 1, а.с. 10 – 11). 
Як вірно зазначив суд першої інстанції, формальний підхід до виконання завдання не є свідченням повного його невиконання, а тому за Критеріями визначення балів, встановленими Порядком, не може оцінюватися оцінкою «0» балів.
З приводу скарг громадян про неналежне надання працівниками ТСЦ №2141 протягом 2019 року сервісних послуг, то такі не є належними та достатніми доказами в розумінні норм КАС України доказами на підтвердження обґрунтованості оцінювання результатів виконання ОСОБА_1 завдань, оскільки відповідачем не було надано доказів обізнаності позивача з фактом існування зазначених скарг. Такі були подані до Головного сервісного центру МВС та в подальшому скеровані для розгляду та проведення перевірки РСЦ в Закарпатській області. Відповідачем не було надано суду результатів розгляду поданих громадянами скарг, що б підтверджували дійсність зазначеної в них інформації, та, в разі підтвердження такої, відомості про вжиті до винних осіб відповідних заходів. 
Більше того, суд звертає увагу на те, що під час проведення в жовтні 2019 року позапланової комплексної перевірки службової діяльності ТСЦ №2141 (на правах відділу, м. Ужгород) РСЦ МВС в Закарпатській області досліджувалися, серед іншого, також питання роботи з громадянами. Так, в ході здійснення такої встановлено, що за період з 01 травня 2018 року по 08 жовтня 2019 року на особистому прийомі було 58 осіб та всі звернення громадян задоволено. У вказаний період поштою надійшло 9 звернень громадян, при цьому такі розглянуто у терміни, передбачені законодавством України. Також констатовано, що у ТСЦ №2141 створено необхідні умови для забезпечення якісного прийому громадян з питань реєстраційно-екзаменаційної діяльності, в наявності інформаційні стенди, на яких розміщено довідково-роз`яснювальну документацію для відвідувачів ( том 1, а.с. 202 – 204).  
Тобто під час проведеної перевірки жодних порушень щодо порядку розгляду звернень та прийому громадян виявлено не було та підтверджено належне забезпечення працівниками ТСЦ №2141 умов для якісного прийому громадян з питань реєстраційно-екзаменаційної діяльності.
Відтак, з приводу виконання позивачем 3-го завдання, суд першої інстанції цілком обґрунтовано зазначив, що відповідач порушив принципи об`єктивності, обґрунтованості та достовірності, що безпосередньо вплинуло на кінцевий результат проведеного оцінювання та стало наслідком звільнення позивача із займаної посади.
Відтак, враховуючи те, що судом встановлено порушення порядку оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 , результатом чого стало виставлення негативної оцінки, що мало наслідком звільнення позивача із займаної посади, скасуванню підлягає також наказ РСЦ в Закарпатській області від 04 грудня 2019 р. №88 кп, а позивач, відповідно, поновленню на роботі.
З приводу покликання апелянта на те, що суд першої інстанції розглянув справу без участі відповідача, чим позбавив його права подавати докази та пояснення, колегія суддів зазначає наступне.
Діяльність відповідача на період проведення карантинних заходів припинена не була, а, відтак, в останнього була процесуальна можливість надання необхідних пояснень, заяв, клопотань, документів шляхом надіслання на поштову чи електронну адресу суду. Проте, відповідач не зважаючи на широкий обсяг прав, наданих йому щодо забезпечення його процесуальної можливості доступу до суду таким правом не скористався без поважних причин. 
Разом з цим, судом враховується, що за приписами  статті 129 Конституції України,   статті 2 КАС України   одним із завдань судочинства є своєчасне вирішення судом спорів, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Також, колегія суддів звертає увагу на те, шо відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, однак в судове засідання не з`явився, а подав клопотання про розгляд справи без їхньої участі.
Також суд звертає увагу на те, що решта доводів, поставлених в основу апеляційної скарги, є новими, і не ставились в основу оспореним висновку та наказу, відтак, не досліджувалися судом першої інстанції та не можуть братися до уваги під час апеляційного розгляду.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції щодо задоволення позову.
Отже, доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про правильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до правильного вирішення справи.
Судові витрати розподілу не підлягають з огляду на результат вирішення апеляційної скарги та виходячи з вимог ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 229, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

                                                         постановив:

Апеляційну скаргу Регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області залишити без задоволення, рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2020 року у справі №260/140/20 – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України. 

Головуючий суддя	 	І. М. Обрізко 	
судді	 	Л. П. Іщук 	
 	 	Т. В. Онишкевич  	
Повне судове рішення складено 02.10.2020 року.