ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
                                                                                         
Головуючий І інстанції: Супрун Ю.О.
22 червня 2020 р.	Справа № 520/5493/19	

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді - Мельнікової Л.В.,
суддів -  Рєзнікової С.С. ,  Бегунца А.О. ,
за участю секретаря судового засідання – Білюк Д.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2020 року, прийняту за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення по справі за адміністративним позовом    ОСОБА_1 до   Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, - 

встановила:
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2019 року, що набрало законної сили 24.09.2019 року, по справі № 520/5493/19 задоволені вимоги адміністративного позову ОСОБА_1 .
Так, судовим рішенням визнано протиправним та скасовано рішення від 15.05.2019 року № 27 Ізюмського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області (правонаступником якого є Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, далі – пенсійний орган, ГУ ПФУ в Харківській області) «Про відмову в перерахунку пенсії згідно Рішення Другого сенату Конституційного Суду України від 25.04.2019 року № 1-рп(11)2019».
Ізюмське об`єднане управління Пенсійного фонду України Харківської області зобов`язано провести позивача з 25.04.2019 року перерахунок та виплату державної пенсії по інвалідності, що настала внаслідок захворювання внаслідок Чорнобильської катастрофи, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, відповідно до ч. 3 ст. 59 Закону України від 28.02.1991 року № 796-XII «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» (далі – Закон № 796-XII в редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин) та Рішення Конституційного Суду України від 25.04.2019 року № 1-рп(11)2019, справа № 3-14/2019(402/19, 1737/19).
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.11.2019 року проведена заміна боржника у виконавчому листі з Ізюмського об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на ГУ ПФУ в Харківській області.
22.01.2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення по справі, якою просить ухвалити судове рішення про встановлення судового контролю та зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2019 року № 520/5493/19 про зобов`язання суб`єкта владних повноважень здійснити «перерахунок та виплату державної пенсії по інвалідності, що настала внаслідок захворювання внаслідок Чорнобильської катастрофи, обчисленої виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої Законом на 1 січня відповідного року, відповідно до частини 3 статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» і Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2019 року № 1-р(11)2019, з 25.04.2019р. за визначеним Законом і Конституційним Судом України розрахунком «виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року» у розмірі 20.865 грн (4.173х5). Ухвалити в порядку, встановленому для подання заяв про встановлення судового контролю, судове рішення та визнати протиправними рішення, дії та бездіяльність вчинені суб`єктом владних повноважень відповідачем на виконання рішення суду.
В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначає, що «Головне управління ПФУ в Харківській області стверджує, що «рішення КСУ «не містить положень щодо порядку його виконання» та що пенсія перераховується відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України». На подану 28.12.2019 року заяву щодо виконання рішення суду відповіді не надано.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2019 року у встановлені судового контролю за виконання судового рішення ОСОБА_1 відмовлено.
Судове рішення вмотивовано тим, що по даній справі було видано виконавчий лист, тому заявник не позбавлений права звернутися за виконанням рішення суду в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».
04.02.2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про роз`яснення судового рішення, якою просить роз`яснити рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2019 року № 520/5493/19 про зобов`язання суб`єкта владних повноважень здійснити «перерахунок та виплату державної пенсії по інвалідності, що настала внаслідок захворювання внаслідок Чорнобильської катастрофи, обчисленої виходячи з юного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, відповідно до частини 3 статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» і Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2019 року № 1-р(11)2019, з 25.04.2019 року за визначеним Законом і Конституційним Судом України розрахунком «виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року» з 01.01.2019 року у розмірі 20.865 грн (4173х5) за Розрахунком «виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року» чи тлумачення органу ПФУ у співвідношенні до «відсотку втрати працездатності» на підставі постанови КМ України».
В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначає, що «Головне управління ПФУ в Харківській області стверджує, що «рішення КСУ «не містить положень щодо порядку його виконання» та що пенсія перераховується відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України». «… орган ПФУ фактично змінює обов`язкове до виконання рішення суду та наявні обставини свідчать про високу імовірність неправильного виконання рішення суду що набрало законної сили».
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.02.2020 року у задоволені заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення відмовлено.
Судове рішення вмотивовано тим, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2019 року по справі № 520/5493/19 є зрозумілим, суть тексту судового рішення ясна та не двозначна, труднощів в розумінні не викликає, тому розширеного тлумачення шляхом його роз`яснення та винесення процесуального документу з цього приводу не потребує, а заява про його роз`яснення не є обґрунтованою.
Не погоджуючись з судовим рішенням, в апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким роз`яснити рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2019 року № 520/5493/19 про зобов`язання суб`єкта владних повноважень здійснити «перерахунок та виплату державної пенсії по інвалідності, що настала внаслідок захворювання внаслідок Чорнобильської катастрофи, обчисленої виходячи з юного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, відповідно до частини 3 статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» і Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2019 року № 1-р(11)2019, з 25.04.2019 року за визначеним Законом і Конституційним Судом України розрахунком «виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року» з 01.01.2019 року у розмірі 20.865 грн (4173х5) за Розрахунком «виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року» чи тлумачення органу ПФУ у співвідношенні до «відсотку втрати працездатності» на підставі постанови КМ України.
В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_1 вказує, що існує висока імовірність неправильного виконання рішення суду, оскільки, на думку позивача, орган ПФУ фактично змінює обов`язкове до виконання рішення суду, що набрало законної сили. 
Відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 від ГУ ПФУ в Харківській області не надійшов, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.
За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308). 
За приписами ч. 1 ст. 78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників. 
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а судове рішення на підставі ст. 316 КАС України слід залишити без змін, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 3 ст. 59 Закону № 796-XII особам, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї під час проходження дійсної строкової служби і внаслідок цього стали особами з інвалідністю, пенсія по інвалідності обчислюється відповідно до цього Закону або за бажанням таких осіб - з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року.
Рішенням Конституційного Суду України від 25.04.2019 року № 1-р(II)/2019) словосполучення «дійсної строкової», яке міститься у положеннях ч. 3 ст. 59 Закону № 796-XII, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним).
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 року за № 1210 затверджений Порядок обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, визначає механізм обчислення пенсій по інвалідності, що настала внаслідок каліцтва чи захворювання, і пенсій у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи відповідно до статей 54, 57 і 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».
Абзацом першим п. 9-1 означеного урядового акту (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.06.2019 року № 543) передбачено, що за бажанням військовослужбовців, зокрема військовозобов`язаних, призваних на військові збори, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї під час проходження військової служби (військових зборів) і внаслідок цього стали особами з інвалідністю, пенсія по інвалідності обчислюється з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, за формулою: < >. 
Судом установлено, що рішенням Ізюмського об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 15.05.2019 року ОСОБА_1 відмовлено у здійсненні перерахунку його пенсії у розмірі обчисленому відповідно до приписів ч. 3 ст. 59 Закону № 796-XII.
Відмова пенсійного органу проводити обчислення пенсії ОСОБА_1 з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, була предметом спору у справі № 520/5493/19 і судовим рішенням від 27.06.2019 року поновлено порушене право позивача на отримання пенсії по інвалідності розмір якої обчислений з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року.
Так, відповідно до частин першої та другої статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.
У пункті 19 постанови "Про судове рішення в адміністративній справі" від 20.05.2013 року № 7 Пленум Верховного Суду України зазначає, що роз`яснення судового рішення можливо тоді, коли воно є незрозумілим. Поставлені у заяві питання розглядаються тільки судом, який ухвалив судове рішення. За правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і ухвалення додаткового рішення цим же судом.
Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення.
Таким чином, процесуальна процедура роз`яснення судового акту виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.
Вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону виходить, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.
Виходячи з викладеного, роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, роз`яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Аналогічний висновок міститься в ухвалі Верховного Суду від 31.07.2018 року по справі 823/361/18.
Погоджуючись із загальним висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про в роз`яснення судового рішення, колегія суддів зазначає, що із змісту заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення вбачається, що суттю звернення є незгода заявника із застосуванням пенсійним органом при обчисленні розміру його пенсії алгоритму, встановленого п. 9-1 постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 року № 1210 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.06.2019 року № 543). 
Так, заявник вважає, що розмір його пенсії повинен бути визначений пенсійним органом у сумі 20.865 грн (4.173 грн (мінімальний розмір заробітної плати на 2019 рік) х 5), тобто без застосування алгоритму розрахунку, встановленого п. 9-1 постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 року № 1210 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.06.2019 року № 543).
Колегія суддів зауважує, що відповідно до резолютивної частини рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2019 року Ізюмське ОПФУ в Харківській області зобов`язано, зокрема, здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 , виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року.
Означеним судовим рішенням, пенсійний орган не був зобов`язаний обчислити розмір пенсії ОСОБА_1 саме в розмірі п`яти мінімальних заробітних плат, встановлених законом на 1 січня відповідно року, без застосування положень постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 року № 1210, тобто в розмірі 20.865 грн (4.173 х 5). Вирішуючи спір у справі суд визначився про порушення суб`єктом владних повноважень права ОСОБА_1 на обчислення його пенсії з урахуванням положень ч. 3 ст. 59 Закону № 796-XII.
Таким чином, колегія суддів вказує, що фактично заявником порушується питання про зміну порядку і способу виконання судового рішення, а не його роз`яснення. 
Отже, питання, які зазначені позивачем в заяві про роз`яснення судового рішення, тобто можливості перерахунку пенсії без застосування положень п. 9-1 постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 року № 1210 не було предметом заявлених позовних вимог і їх обґрунтувань, а тому не може розглядатись судом за правилами ст. 254 КАС України з метою запобігання зміни змісту судового рішення.
Інші доводи апеляційної скарги означених висновків колегії суддів не спростовують.
При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 292, 293, 308, 311, 313, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2020 року, - без змін. 
Постанова Другого апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дня її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, встановлених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя 	(підпис)	Л.В. Мельнікова	
Судді	(підпис)  (підпис) 	С.С. Рєзнікова    А.О. Бегунц   	
Постанова у повному обсязі складена і підписана 02 липня 2020 року.