ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2020 року	Львів	Справа № 450/51/20 пров. № А/857/4752/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді:                                         Матковської З.М.,
суддів:                                                            Бруновська Н.В., Шавель Р.М.,
при секретарі судового засідання:                     Герман О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекція України на рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 16 березня 2020 (головуючий суддя Кукса Д.А., у м. Пустомити повний текст складений 16.03.2020 року) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про адміністративне правопорушення, 

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі – позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з адміністративним позовом до Державного архітектурно-будівельної інспекції України (далі – відповідач, ДАБІ України) в якому просив скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення від 24 грудня 2019 року  щодо накладення штрафу у розмірі 34  000,00 грн. за правопорушення передбачене ч. 1 ст. 96-1 КУпАП..
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що порушення які викладені в постанові ним вчинені не були, проект в цілому відповідає містобудівним умовам та обмеженням. Вважає, що проведена відповідачем перевірка є незаконною, оскільки станом на момент проведення планової перевірки так і станом на даний час на об`єкті «Будівництво торгово-офісної будівлі по вул. Левада в м. Яворів Яворівського району Львівської області» не проводиться жодних підготовчих та/або будівельних робіт, тому підстав для проведення головними інспекторами будівельного нагляду планової перевірки на об`єкті не було. Фізична особа підприємець ОСОБА_2 , яка є генпроектувальником, не отримувала письмового повідомлення про планову перевірку ні за 10 днів до її проведення, ні під час її проведення, ні після її проведення. Вважає, що наявність Експерного звіту від 26.06.2019 року №420/19-ЕЗ щодо розгляду проектної документації за робочим проектом: «Будівництво торгово-офісної будівлі по вул. Левада в м. Яворів Яворівського району Львівської області», проведеного експертною організацією ТзОВ «Глобал Промпостач», виключає будь-яку відповідальність генпроектувальника та головного архітектора проекту щодо можливих недоліків проектної документації.
Рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 16 березня 2020 року адміністративний позов задоволений в повному обсязі. Визнано протиправною та скасовано постанову №34/29/19-ф/пл по справі про адміністративне правопорушення від 24 грудня 2019 року щодо накладення на ОСОБА_1 , штрафу розмірі 34 000, 00 грн. за порушення передбачене ч. 1 ст. 96-1 КУпАП,  а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито.
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідачем подана апеляційна скарга, в якій зазначає, що рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню. Зокрема доводи апелянта зводяться до того, що судом першої інстанції помилкового було застосовано норми законодавства, які не підлягають застосуванню в даному випадку, зокрема зазначає, що оскільки позивач є фізичною особою то норми Закону України «Про основні засади державного нагляду(контролю) у сфері господарської діяльності» не поширюються на ці правовідносини, адже регламентують проведення перевірок юридичних осіб та фізичних осіб підприємців. Апелянт звертає увагу суду апеляційної інстанції, що  ним було подано усі належні та допустимі докази, які підтверджують вчинення позивачем адміністративного правопорушення. Крім того, вказує на факт того, що проведення перевірки відбулося за участю уповноваженого представника суб`єкта містобудування, а тому висновки суду про неповідомлення такого є хибними. 
Позивачем поданий відзив на апеляційну скаргу, суть якого зводиться до того, що рішення суду є законним та обґрунтованим, прийнятим з дотриманням норм процесуального права, при повному та всебічному з`ясуванні судом обставин, що мають значення для справи, доведеністю обставин, що мають значення для справи. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.  
В судовому засіданні представник позивача заперечив проти задоволення апеляційної скарги просив рішення суду залишити без змін.
Відповідач в судове засідання явку уповноваженого представника не забезпечив, хоча належним чином був повідомлений про дату судового засідання. Відповідно до ч. 3 ст. 268 КАС України, неприбуття в судове засідання сторін учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.  
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.
Судом встановлено та з матеріалів справи слідує, що11 грудня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду Горох Назарієм Степановичем та головним інспектором будівельного нагляду Максим Андрієм Михайловичем було складено протокол № 116/19-ГАП про адміністративне правопорушення (копія протоколу додається).
В даному протоколі №116/19-ГАП про адміністративне правопорушення від 11.12.2019 року зазначено, що за результатами планової перевірки, проведеної на об`єкті «Будівництво торгово- офісної будівлі по вул. Левада в м. Яворів Яворівського району Львівської області» було виявлено порушення: Генпроектувальником Фізичною особою – підприємцем ОСОБА_2 під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_1 (наказ ФОП ОСОБА_2 , про призначення ГАПом від 21.06.2019р. № 21/06-19) передано Замовнику Актом здачі-прийняття виконання проектних робіт без номера та дати гр.. ОСОБА_3 проектну документацію з «Будівництва торгово-офісної будівлі по вул. Левада в м. Яворів Яворівського району Львівської області» розроблену з порушенням державних будівельних норм: в частині не забезпечення кількості машино-місць на автостоянках біля громадських закладів, будинків масового відвідування, також не запроектовано паркомісця для особистого автотранспорту інвалідів; допущено порушення державних будівельних норм в частині протипожежних відстаней від існуючої будівлі торгового центу «ЛЕВАДА»; розроблено проектну документацію з відхиленням від вихідних даних на проектування, а саме містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва виданих відділом містобудування та архітектури Яворівської райдержадміністрації від 02.05.2019 р. №24; та на час проведення позапланової перевірки не представлено проектної документації в достатньому для реалізації проектних рішень, а саме відсутні розділи щодо влаштування зовнішнього та внутрішнього інженерного обладнання, опалення, вентиляції.
Розгляд справи про адміністративне правопорушення відбулося 24 грудня 2019 року у приміщенні Департаменту Державної-архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області. 23.12.2019 року позивачем подано письмові пояснення щодо викладених у постанові порушень.
Суд першої інстанції задовольняючи адміністративний позов виходив з тих підстав, що відповідачем була порушена процедура проведення перевірки, що є достатньою підставою для скасування результатів цієї перевірки. Крім того суд першої інстанції також зазначив, що відсутні будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановила наявність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального права та обставинам справи з огляду на наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 ст.19 Конституції Україні передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон-3038-VI) встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
Згідно з ст.41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 (далі - Порядок № 533).
Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно п. 6 Порядку №553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається із протоколу № 116/19-ГАП про адміністративне правопорушення від 11.12.2019 р., головними інспекторами будівельного нагляду Горох Назарієм ОСОБА_4 та ОСОБА_5 була здійснена планова перевірка на об`єкті «Будівництво торгово-офісної будівлі по вул. Левада в м. Яворів Яворівського району Львівської області».
Згідно п. 9 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до п. 12 Порядку №533 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Тобто, апеляційний суд звертає увагу на тому факті, що відповідно до Положення № 533 обов`язковою умовою для проведення перевірки є надсилання повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.
Проте, як встановлено судом першої інстанції та вбачається із матеріалів справи, зазначених вимог не було дотримано, зокрема не було письмового повідомлення про планову перевірку ні за десять днів до її проведення, ні під час її проведення.
Покликання апелянта та той факт, що згідно до п. 9 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва є безпідставними, адже зазначені судом апеляційної інстанції норм положення встановлюють факт направлення повідомлення про проведення перевірки та повідомлення особи належним чином про проведення такої.
Крім того апеляційний суд звертає увагу на тому факті, що позивачу, як головному архітектору проекту був вручений протокол №116/19-ГАП про адміністративне правопорушення від 11.12.2019р. вже після проведеної планової перевірки, під час її проведення позивач не був присутній та йому не було відомо про її проведення.
Таким чином апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що планова перевірка на об`єкті «Будівництво торгово-офісної будівлі по вул. Левада в м. Яворів Яворівського району Львівської області » була проведена у відсутності усіх суб`єктів містобудування або їх представників, які мають відношення до нього, а також без підтвердження повідомлення про проведення планової перевірки і повідомлення належним чином усіх суб`єктів містобудування, що у даному випадку не допускається законом.
Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд приходить до висновку про те, що оскільки складені за результатами перевірки акти, проведеної з порушенням процедури її проведення, то підстав для притягнення позивача до відповідальності за порушення містобудівного законодавства не має, адже дії, пов`язані із винесенням оскаржуваних постанов є похідними від результатів проведення перевірки, то постанова про накладення штрафу також підлягає скасуванню.
Апеляційний суд також, наголошує на тому, що аналіз інших доводів апеляційної скарги суд вважає недоцільним, оскільки законних підстав для проведення планової перевірки відповідач не мав, чим порушив вимоги щодо порядку проведення перевірки, що є самостійною та достатньою підставою для висновку про незаконність її проведення і, як наслідок, скасування рішень прийнятих за результатами її проведення.
Такий висновок узгоджуються з постановою Верховного Суду у справі № 822/678/16 від 23 жовтня 2019 року, в якій відносини подібні.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для скасування рішення  суду першої інстанції колегія суддів не знаходить.
Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекція України – залишити без задоволення, а рішення Пустомитівського районного суду Львівської області у справі від 16.03.2020 року у справі №450/51/20 – без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена в касаційному порядку.

Головуючий суддя	 	З. М. Матковська 	
судді	 	Н. В. Бруновська 	
 	 	Р. М. Шавель  	
Повне судове рішення складено 01.07.2020р.