Справа № 991/5206/20
Провадження1-кс/991/5359/20

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2020 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу, ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, 

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга, в якій ОСОБА_3 просить зобов`язати заступника Генерального прокурора – керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформацію по її заяві № 106256 від 05.06.2020 до САП, вилучивши з ТУ ДБР та ДБР все, що стосується кримінального провадження № 42018000000003159, де і сховане № 62019100000000201 за ст. 209, 191 та ст. 366 КК України проти ОСОБА_5 і інших осіб.
Скарга обґрунтована тим, що 05.06.2020 через скриньку ОСОБА_3 звернулася до керівника САП ОСОБА_4 із заявою про вчинення злочину, яка отримана ним 09.06.2020.
20.06.2020 ОСОБА_3 отримала лист керівника САП ОСОБА_4 за № 16/1/2-18759-16 від 16.06.2020.
В порушення вимог ст. 214 КПК України відомості по вказаній заяві прокурором САП до ЄРДР внесені не були, чим порушені права заявника.
Особа, яка подала скаргу, ОСОБА_3 у судовому засіданні скаргу підтримала, з викладених в ній підстав, просила задовольнити.
Представник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури в судове засідання не прибув засобами електронного зв`язку надав суду заяву про розгляд скарги за відсутності прокурора, в якій також просив зважити на викладене в оскаржуваній відповіді мотивування. 
Відповідно до ст. 306 КПК України неявка представника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури в судове засідання не перешкоджає розгляду скарги. 
Заслухавши пояснення ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
За змістом ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.
Відповідно до ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. 
В примітці до ст. 45 КК України віднесено до корупційних злочинів кримінальні правопорушення, передбачені статтями передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368, 368-3-369, 369-2, 369-3 цього Кодексу.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої статті 33-1 КПК України. (ч. 2 ст. 33-1 КПК України)
Зі змісту наведених норм слідує, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду уповноважені на розгляд скарг, поданих в порядку ст. 303 КПК України, виключно у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду. Вказаний висновок кореспондується з нормами частини 1 статті 306 КПК України.
З матеріалів справи вбачається, що 05.06.2020 ОСОБА_3 подала до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури заяву про вчинене кримінальне правопорушення Міністром внутрішніх справ України ОСОБА_5 , службовими особами МВС, ДБР, прокуратури, в якій зазначила, що вказані нею особи перешкоджають здійсненню досудових розслідувань по кримінальним провадженням за її заявами, чим завдають їй шкоду, яка вже сягає понад 10 млн гривень. 
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 с. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. 
Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Досліджуючи заяву ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, слідчим суддею встановлено, що заявник у тексті повідомлення про кримінальне правопорушення висуває загальне припущення про можливе вчинення протиправних дій або бездіяльності певними службовими особами, ґрунтуючись лише на суб`єктивному уявленні щодо правомірності дій останніх.
Звертаю увагу, що розглядаючи скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, слідчий суддя не надає оцінки поданій скаржником заяві (повідомленню) про вчинене кримінальне правопорушення на предмет наявності ознак складу злочину, а лише перевіряє чи містить така заява (повідомлення) виклад обставин, які можуть свідчити про вчинення відповідного кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає не доведеним факт бездіяльності прокурора, оскільки в заяві ОСОБА_3 від 05.06.2020 не міститься відомостей, що можуть свідчити про вчинене кримінальне правопорушення, яке віднесене до підслідності Національного бюро та розгляд скарг у яких є предметно підсудним Вищому антикорупційному суду. 
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що підстави для зобов`язання прокурора виконати вимоги ч.1 ст.214 КПК України і внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення в ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 05.06.2020 відсутні, тому скарга задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. 2, 7, 9, 33-1, 214, 303 – 307, 372 КПК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні скарги відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення судового рішення.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1