ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

20 травня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 420/6852/19	
Головуючий в 1 інстанції: Харченко Ю.В.
          
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду 
у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,
суддів: Бойка А.В., Федусика А.Г.,
при секретарі Жигайлової О.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні  за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1  на рішення  Одеського окружного адміністративного суду  від 27 березня 2020 року, ухвалене в порядку письмового провадження у м.Одесу  у  справі   за позовом   ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування припису та постанови

ВСТАНОВИЛА: 
У листопаді  2019 року позивач звернувся  до суду з адміністративним позовом до відповідача, в якому просив: 
- визнати протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо проведення у період з 30.09.2019р. по 08.10.2019р. позапланової перевірки, за результатами якої складено акт №001776 від 08.10.2019р.;
- визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019р.; 
- скасувати Постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради по справі про адміністративне правопорушення від 05.11.2019р. №776/19.
В обґрунтування позову зазначалось, що  виконання робіт проведених позивачем не потребують документів, що дають право на їх виконання. Також, позивач зазначив, про порушення процедури проведення перевірки.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 27 березня 2020 року у  задоволенні позову відмовлено. 
Не погоджуючись з таким рішенням, позивач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким   задовольнити  позов повністю. Доводами апеляційної скарги  зазначено про  існування металевого каркасу, та піддашшя тривалий час, а його заміна викликана їх фізичним зносом, та необхідністю виконання поточного ремонту по його заміні, оскільки ступінь зносу не дозволяв його збереження. Крім того, на думку апелянта, не може взагалі йти мова про створення нового приміщення внаслідок заміни піддашшя, оскільки приямок лише зверху захищений піддашшям, та не має бокових стін. Окрім того, закладення існуючого дверного отвору у основному приміщенні   не виконувалося. Приміщення, яке придбав позивач, не мало дверного отвору і було ізольованим, та мало планування приміщень, що піддавалося зміні і збереглося дотепер. Апелянт зазначає, що  не влаштовував нішу в приміщенні 1, а підсобне приміщення 3 було оснащене унітазом та умивальником ще у 2008р. Також, апелянт  посилається на порушення фахівцями контролюючого органу процедури проведення перевірки, оскільки головний спеціаліст інспекційного відділу №1 Управління ДАБК Одеської міської ради   20.09.2019 р.   відвідав приналежне позивачу приміщення не надавши жодних документів, та здійснивши огляд приміщення за адресою: АДРЕСА_1 у його відсутність. 26.09.2019р. головний спеціаліст здійснив огляд приміщення повторно, вручивши позивачу лише направлення на проведення перевірки від 26.09.2019р. №001776, в якому зазначено строк дії направлення з 30.09.2019р. і не вказано дати закінчення його дії. До того ж, направлення містить предмет перевірки «дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил», що є загальною фразою, та не може бути підставою для перевірки, а є предметом нагляду (контролю) даного контролюючого органу в цілому, а не предметом конкретної перевірки. У направленні повинні зазначатися питання, необхідність перевірки яких, слугувала підставою для здійснення заходу державного нагляду (контролю), однак в направленні вони відсутні.  .
Відзив на апеляційну скаргу відповідачем  до суду апеляційної інстанції не надано.
Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового  розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України, в судове засідання не з`явились, враховуючи що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова,  колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін. 
Згідно ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. 
Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, у період з 30.09.2019р. по 08.10.2019р. головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Найко В.Г., на підставі Наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 01.08.2019р.                                №01-13/333ДАБК «Про організацію проведення позапланових перевірок у ІІ кварталі                2019 року», Направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 26.09.2019р. №001776, здійснено позапланову перевірку з питань дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Реконструкція нежитлових підвальних приміщень, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 ».
За наслідками вказаного заходу державного нагляду (контролю) Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради складено Акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 08.10.2019р. №001776, у висновках котрого наголошено на виявлення факту виконання ОСОБА_1 будівельних робіт з реконструкції нежитлового підвального приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 шляхом улаштування каркасу з металевого профілю з подальшим склінням над приямком вхідного вузла, чим створено нове приміщення та збільшено загальну площу нежитлового підвального приміщення, улаштування ніші в капітальній стіні основного приміщення 1, закладення існуючого дверного отвору в основному приміщенні 2, та улаштування санвузла в підсобному приміщенні 3, без отримання права на виконання таких робіт.
08.10.2019р. головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Найко В.Г., відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.ст.254, 255, 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення, складено Протокол про адміністративне правопорушення.
З урахуванням встановлення фахівцем контролюючого органу під час проведення заходу державного нагляду (контролю), вказаних у Акті перевірки від 08.10.2019р. №001776, порушень вимог містобудівного законодавства, головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Нейко В.Г., відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553, ОСОБА_1 видано Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №619/19 від 08.10.2019р., яким від   ОСОБА_1  вимагалось одержати право на виконання будівельних робіт у строк до 08.12.2019р., або привести об`єкт будівництва до первісного стану відповідно до технічного паспорту, виготовленого Комунальним підприємством «бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» від 08.05.2018р.
Також, встановлено, що за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності акта, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №001776 від 08.10.2019р., протоколу про адміністративне правопорушення від 08.10.2019р., припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №619/19 від 08.10.2019р., письмових заперечень ОСОБА_1 , заступником начальника управління начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремовим В.Ю. винесено Постанову по справі про адміністративне правопорушення від 05.11.2019р. №776/19, в якій зазначено про виконання ОСОБА_1 будівельних робіт з реконструкції нежитлового підвального приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 шляхом улаштування каркасу з металевого профілю з подальшим склінням над приямком вхідного вузла з втручанням в несучі конструкції, закладення існуючого дверного отвору в основному приміщенні 2, та улаштування санвузла в підсобному приміщенні 3, без отримання права на виконання таких робіт, що призвело до порушення вимог п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13 квітня 2011року, у зв`язку з чим ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі               10200 грн.
Не погодившись з винесеними Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019р. №619/19, Постановою по справі про адміністративне правопорушення №776/19 від 05.11.2019р., позивач звернувся до   суду.
Відмовляючи в задоволенні  позовних  вимог судом першої інстанції зазначено,  що позовні вимоги не обґрунтовані, документально не підтверджені, не ґрунтуються на положеннях чинного законодавства.  Судом зазначено, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради діяло на підставі, у межах повноважень, та у спосіб, що передбачено положеннями чинного законодавства України.
Колегія суддів не  погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.
Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (надалі - Порядок №553) визначена процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Згідно з пунктом 1 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.
Відповідно до п.5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з п.п.7, 9 Порядку №533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до п.12 Порядку №533 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:
- у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;
- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;
- ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;
- за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;
- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.
Пунктами 16-20 Порядку №533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися - в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень тощо.
Відповідно до п.21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
При цьому, відповідно до вимог ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Згідно з вимогами ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.
Зі спірної постанови вбачається, що позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП.
Відповідно до ст.285 КУпАП, постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.
Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.
Відповідно до ст.268 КпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Підпункт 3 п.20 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМ України від 06.04.1995 року №244 (надалі - Порядок №244), передбачає, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.
Відповідно до п.21 Порядку №244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Отже, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис та протокол, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від підписання протоколу, приймати участь у розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
В той же час, посадова особа ДАБІ зобов`язана у разі встановлення під час перевірки порушень містобудівного законодавства скласти акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який надати для підпису суб`єкту містобудування, стосовно якого проведено перевірку, а в разі відмови від його підписання - направити протокол рекомендованим листом з повідомленням, повідомити суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, про час і місце розгляду справи, а при розгляді справи - з`ясувати чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.
Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем зазначені вимоги виконані не були, а перевірка була проведена без позивача - суб`єкта містобудування та/або її уповноваженого представника.
Судом встановлено, що протокол та акт перевірки від 08.01.2019 року містять посилання на те, що при їх складанні був присутній позивач, який пояснень не надав, від підпису та отримання копії акту відмовився, однак зазначені твердження спростовуються матеріалами справи, ні акт, ні прокол у присутності позивача не складались, а тому позивач був позбавлений можливості подати свої пояснення та заперечення,  а також його підписати чи відмовитись від підпису.
ОСОБА_1 подав свої заперечення після їх отримання поштою 05.11.2019, до яких додав документи в обґрунтування своїх доводів і які спростовують порушення зазначені в акті і протоколі. 
При цьому, судом встановлено, що  вказані заперечення відповідачем враховано не було, однак як вбачаться з матеріалів справи  відповідачем  в протоколі зазначено, що виявлено одне порушення, а постановою   притягнуто позивача  до відповідальності за інше, так як в постанові вказано  «...шляхом улаштування каркасу з металевого профілю з подальшим склінням над приямком вхідного вузлу з втручанням в несучі конструкції...» не відповідають порушенням зазначеним у протоколі, а саме « шляхом улаштування каркасу з металевого профілю з подальшим склінням над приямком вхідного вузлу, чим створене нове приміщення та збільшена загальна площа нежитлового підвального приміщення ».
Як вбачається зі всіх наданих до суду документів, які були підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності, жоден з них не підписаний позивачем, також відсутні докази його відмови від їх отримання.
Колегія суддів зазначає, що однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку. 
Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. 
Окрім того, у п. 21 Порядку також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
З огляду на викладені положення колегія суддів приходить до висновку, що  акт, складений за відсутності позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, що порушило права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень. 
Аналогічну позицію Верховний Суд висловив у постанові від 07.02.2019 у справі №201/3017/17(2-а/201/281/2017) та у постанові від 27.02.2019 року у справі №210/3059/17.
Такич чином,  судова колегія встановила  наявні порушення процедури проведення перевірки, що  є достатньою підставою для скасування її результатів,   судом першої інстанції не було надано   оцінки тим обставинам, що позивач був відсутній під час проведення перевірки.
Колегія суддів зазначає, що відповідно до вимог ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, свою позицію суду не доказав та не обґрунтував її.
Враховуючи все вище наведене, відповідач не довів правомірність проведення спірної позапланової перевірки, а судом встановлено порушення процедури її проведення, тому судова колегія вважає за необхідне визнати протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо проведення спірної перевірки за результатами якої складено акт №001776 від 08.10.2019р., та скасувати  припис   від 08.10.2019р. і    постанову  від 05.11.2019р. №776/19.
На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, оскільки суд першої інстанції при ухваленні постанови припустився порушень норм як процесуального  так і норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.
Відповідно до п.4 ч.1 ст. 317 КАС України передбачено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Керуючись ст. ст. 271, 272, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1   - задовольнити.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду  від 27 березня 2020   року - скасувати.
Прийняти нове рішення, яким адміністративний позов ОСОБА_1   задовольнити.
Визнати протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо проведення у період з 30.09.2019р. по 08.10.2019р. позапланової перевірки, за результатами якої складено акт №001776 від 08.10.2019р.
Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019р.
Скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради по справі про адміністративне правопорушення від 05.11.2019р. №776/19.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державного             архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на користь ОСОБА_1   судовий збір в розмірі 1920,40  (одна тисяча дев`ятсот двадцять гривень сорок копійок) гривень.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Головуюча суддя:                                                                                          О.А. Шевчук 

Суддя:                                                                                                             А.В. Бойко 

          Суддя:                                                                                                             А.Г. Федусик