ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 526/1692/19  Номер провадження 22-ц/814/1005/20	Головуючий у 1-й інстанції Заколодяжна О. А.  Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2020 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду
цивільних справ:
головуючого Пікуля В.П.,
суддів Карпушина Г.Л., Панченка О.О., 

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Гадяцької міської ради на рішення Гадяцького районного суду Полтавської області від 17 січня 2020 року у справі за  позовом  ОСОБА_1 до Гадяцької міської об`єднаної  територіальної громади в особі Гадяцької міської ради, треті особи: Комунальне підприємство «Жовтень», Гадяцький РВ ДВС ГТУЮ у Полтавській області, про стягнення невиплаченої заробітної плати,

В С Т А Н О В И В:

ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст позовних вимог
У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до  Гадяцької  міської об`єднаної територіальної громади, Гадяцької міської ради, треті особи:  КП «Жовтень», Гадяцький РВ ДВС ГТУЮ у Полтавській області про стягнення невиплаченої заробітної плати.
У позовній заяві позивачка вказує, що судовим наказом виданим Гадяцьким районним судом 04 липня 2014 року у справі №526/1319/14-ц стягнуто на її користь з КП «Жовтень» заборгованість по заробітній платі в сумі 10 598,46 грн. Судовий наказ набрав чинності 22 липня 2014 року та знаходиться на виконанні у Гадяцькому районному  ВДВС ГТУЮ у Полтавській області. На її запит до Гадяцького  районного   ВДВС ГТУЮ у Полтавській області щодо стягнення  заборгованості по заробітній платі, їй було повідомлено, що  боржник КП «Жовтень» перебуває у процесі припинення,  рахунки арештовані, грошових коштів, нерухомого майна та рухомого майна на яке можна звернути стягнення не виявлено.  За рішенням Гадяцької міської ради  від 23 травня 2013 року №99-1, ліквідатором  даного підприємства є Гадяцька міська рада. 12 грудня 2018 року  до Гадяцької міської ради виконавчою службою було направлено подання про виділення коштів для погашення даної заборгованості, але на даний час відповідь щодо вказаного питання з Гадяцької міської ради до відділу ДВС не надходила. Тобто, судовий наказ залишається не виконаним. Засновником КП «Жовтень» є Гадяцька міська рада.  Позивачка вказує, що Гадяцька міська об`єднана  територіальна  громада, яка є правонаступником Гадяцької міської ради, як засновник комунального підприємства, несе відповідальність за невиконання протягом тривалого часу вказаного судового наказу про стягнення з ліквідованого нею КП «Жовтень» боргу по невиплаченій їй заробітній платі. Також, посилається на рішення ЄСПЛ, який висловив позицію щодо субсидіарної відповідальності муніципального органу (органу місцевого самоврядування) за зобов`язаннями муніципального підприємства. З цих підстав просила суд стягнути з Гадяцької міської об`єднаної територіальної громади заборгованість з невиплаченої заробітної плати у сумі 10 598,46 грн.
Ухвалою Гадяцького районного суду від 26 грудня 2019 року до справи залучено співвідповідача Гадяцьку міську раду. 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції 
Рішенням Гадяцького районного суду Полтавської області від 17 січня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.
Стягнуто з Гадяцької міської ради Полтавської області, яка є засновником комунального підприємства «Жовтень» на користь ОСОБА_1 заборгованість з невиплаченої заробітної плати у сумі 10 598 грн. 46 коп.
Стягнуто з Гадяцької міської ради Полтавської області на користь держави судовий збір в сумі 768 грн. 40 коп.
Вимоги апеляційної скарги
Не погодившись з рішенням суду його в апеляційному порядку оскаржила Гадяцька міська рада. Просить рішення суду першої інстанції скасувати, та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову у зв`язку з пред`явленням позову до неналежного відповідача та у зв`язку зі спливом позовної давності. 
Позиція учасників справи
Узагальнені доводи апеляційної скарги
На думку скаржника рішення суду не відповідає нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи. Вказує, що КП «Жовтень» є самостійним суб`єктом господарювання, а тому Гадяцька міська рада не може нести відповідальність за діяльність підприємства. Крім того, заборгованість по заробітній платі вже стягувалася з КП «Жовтень», а тому не може бути стягнута ще й з відповідача.
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Щодо розгляду справи без виклику сторін
Згідно частини першої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Враховуючи, що ціна позову становить 10 598 грн. 46 коп. та беручи до уваги положення частини тринадцятої статті 7, статті 369 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без виклику сторін в порядку письмового провадження. 
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до такого висновку.
Встановлені обставини справи
Із матеріалів справи вбачається, що згідно наказу директора КП «Жовтень» № 6 від 28 лютого 2011 року, ОСОБА_1 була прийнята на роботу в КП «Жовтень» на посаду покоївки з 01 березня 2011 року та була звільнена на підставі  наказу директора КП «Жовтень» №28 від 16 червня 2014 року у зв`язку з ліквідацією підприємства.
Судовим наказом Гадяцького районного суду від 04 липня 2014 року у цивільній справі №526/1319/14-ц з Комунального підприємства «Жовтень», яке розташоване за адресою: 37300, Полтавська область, м. Гадяч. вул. Драгоманова, 4, на користь ОСОБА_1 стягнуто нараховану, але не виплачену заробітну плату у розмірі 10 598 грн. 46 коп. та судовий збір у сумі 121,80 грн.
Постановою державного виконавця відділу ДВС Гадяцького РУЮ Стеценко Ю.В. від 31 липня 2014 року на виконання вказаного судового наказу було відкрито виконавче провадження №44216331.
Відповідно до рішення сорокової сесії шостого скликання Гадяцької міської ради від 10 квітня 2014 року міська рада вирішила припинити діяльність комунального підприємства «Жовтень», місцезнаходження якого м. Гадяч, вул. Драгоманова, 4, прим. 2, ідентифікаційний ЄДРПОУ 32191174, шляхом його ліквідації, керівнику КП «Жовтень» попередити працівників про ліквідацію підприємства, створити ліквідаційну комісію комунального підприємства « Жовтень» (а.с.72).
Рішенням Гадяцької міської ради №131 від 17 квітня 2014 року створено ліквідаційну комісію по припиненню діяльності комунального підприємства «Жовтень» шляхом його ліквідації та затверджено її персональний склад згідно з додатком (а.с.89).
Зі змісту протоколу засідання ліквідаційної комісії по припиненню діяльності КП «Жовтень» №1 від 18 квітня 2014 року вбачаєтеся, що ліквідаційна комісія КП «Жовтень» вирішила: помістити оголошення про ліквідацію КП «Жовтень» в Бюлетені державної реєстрації та газету «Гадяцький вісник». Строк заяви претензій кредиторами встановити два місяці з моменту публікації оголошення. Провести інвентаризацію майна підприємства станом на 18 квітень 2014 року. Доручити директору КП «Жовтень» Лобас ОСОБА_2 виконувати свої обов`язки до 16 червня 2014 року включно до кінця 2-х місячного терміну з моменту попередження працівників про звільнення.
Листом №14.2.-34/3192 від 05 квітня 2019 року начальник Гадяцького районного ВДВС ГТУЮ у Полтавській області Дерев`янка О.С. повідомив ОСОБА_1 , що під час виконання  вищевказаного судового наказу було встановлено, що боржник КП «Жовтень» перебуває у процесі припинення, рахунки арештовані, грошових коштів, нерухомого майна та рухомого майна на яке можна звернути стягнення не виявлено. За рішенням Гадяцької міської ради від 23 травня 2013 року №99-1 ліквідатором даного підприємства є Гадяцька міська рада. 12 грудня 2018 року до Гадяцької міської ради виконавчою службою було направлено подання про виділення коштів для погашення даної заборгованості, але на даний час відповідь щодо вказаного питання з Гадяцької міської ради до відділу ДВС не надходила. 
15 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до голови Гадяцької міської ради з проханням винести на обговорення чергової сесії Гадяцької міської ради питання про виділення коштів у сумі 10 598 грн. 46 коп. для погашення заборгованості по виплаті заробітної плати, яка не була їй виплачена КП «Жовтень» ( а.с. 61).
Як вбачається з листа виконавчого комітету Гадяцької міської ради Полтавської області №М 03-110/155 від 20 листопада 2019 року, звернення ОСОБА_1 було розглянуто у міській раді комісією з питань соціального захисту населення, охорони здоров`я, освіти, культури, молодіжної політики, спорту та туризму, яка не рекомендувала внесення до розгляду на засідання сесії питання щодо виділення коштів для погашення заборгованості по заробітних платах перед звільненими працівниками КП «Жовтень» в тому числі і ОСОБА_1 з тих підстав, що КП «Жовтень» не перебувала на балансі Гадяцької міської ради, являлось комунальним госпрозрахунковим підприємством, не фінансувалось за рахунок коштів міського бюджету, та враховуючи рішення п`ятої сесії міської ради сьомого скликання від 04 лютого 2016 року «Про відмову у виділенні коштів з міського бюджету на погашення заборгованості по заробітній платі перед звільненими працівниками КП «Жовтень» у сумі 142682 грн. та заборгованості за відпущену теплову енергію КП «Гадячтеплоенерго» в сумі 100030,45 грн, ліквідованого КП «Жовтень» (а.с.99)
Позиція апеляційного суду
Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом (частина третя та шоста статті 43 Конституції України)
Відповідно до частин першої та третьої статті 78 Господарського кодексу України (далі - ГК України) комунальне унітарне підприємство утворюється компетентним органом місцевого самоврядування в розпорядчому порядку на базі відокремленої частини комунальної власності і входить до сфери його управління. Майно комунального унітарного підприємства перебуває у комунальній власності і закріплюється за таким підприємством на праві господарського відання (комунальне комерційне підприємство) або на праві оперативного управління (комунальне некомерційне підприємство).
Особливості господарської діяльності комунальних унітарних підприємств визначаються відповідно до вимог, встановлених цим Кодексом щодо діяльності державних комерційних або казенних підприємств, а також інших вимог, передбачених законом (частина десята статті 78 ГК України). 
Частинами другою та третьою статті 76 ГК України встановлено, що казенне підприємство створюється за рішенням Кабінету Міністрів України. У рішенні про створення казенного підприємства визначаються обсяг і характер основної діяльності підприємства, а також орган, до сфери управління якого входить підприємство, що створюється. Реорганізація і ліквідація казенного підприємства проводяться відповідно до вимог цього Кодексу за рішенням органу, до компетенції якого належить створення даного підприємства. Майно казенного підприємства закріплюється за ним на праві оперативного управління.
Згідно з частиною третьою статті 77 ГК України орган, до сфери управління якого входить казенне підприємство, здійснює контроль за використанням та збереженням належного підприємству майна, і має право вилучити у казенного підприємства майно, яке не використовується або використовується не за призначенням, та розпорядитися ним у межах своїх повноважень. 
Казенне підприємство відповідає за своїми зобов`язаннями лише коштами, що перебувають у його розпорядженні. У разі недостатності зазначених коштів держава, в особі органу, до сфери управління якого входить підприємство, несе повну субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями казенного підприємства (частина сьома статті 77 ГК України).
Водночас частиною першою статті 176 ЦК України передбачено, що держава, Автономна Республіка Крим, територіальні громади не відповідають за зобов`язаннями створених ними юридичних осіб, крім випадків, встановлених законом.
Зважаючи на викладене, випадки, в яких територіальна громада відповідає за зобов`язаннями створеної нею юридичної особи, регулюються частиною сьомою статті 77 та частиною десятою статті 78 ГК України, якими передбачено, що орган місцевого самоврядування несе субсидіарну відповідальність у разі недостатності коштів, які є у розпорядженні комунального підприємства. 
Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Великої Палати Верховного Суду  від 04 вересня 2018 року у справі № 5023/4388/12 та постанові Верховного Суду 30 січня 2019 року у справі № № 711/3306/17.
Крім того, Європейський суд з прав людини у пункті 62 рішення у справі «Єршова проти Російської Федерації» зазначив, що, враховуючи публічний характер діяльності підприємства, істотний ступінь контролю за його майном з боку муніципальних органів влади і рішень останніх, які мали наслідком передачу майна і подальшу ліквідацію підприємства, ЄСПЛ дійшов висновку про те, що підприємство не було наділене достатньою організаційною та управлінською незалежністю від муніципальних органів влади. Отже, незалежно від статусу підприємства як самостійної юридичної особи, муніципальна влада і відповідно держава мають бути в межах Конвенції визнані відповідальними за діяльність і бездіяльність підприємства.
У низці випадків ЄСПЛ визнавав державу відповідальною за борги підприємств незалежно від їх формальної класифікації у внутрішньодержавному праві (рішення від 30 листопада 2004 року у справі «Михайленки та інші проти України», пункт 45,  рішення від 04 квітня 2006 року у справі «Лисянський проти України», пункт 19, рішення від 03 квітня 2007 року у справі «Кооперативу Агрікола Слобозія-Ханесей проти Молдови», пункти 18,19, рішення від 12 квітня 2007 року у справі «Григор`єв та Какаурова проти Російської Федерації», пункт 35, рішення від 15 січня 2008 року у справі «Р. Качапор та інші проти Сербії». Отже, внутрішньодержавний правовий статус підприємства як самостійної юридичної особи сам по собі не звільняє державу від відповідальності за борги підприємств у межах Конвенції.
Відповідно до частини першої статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Аналізуючи матеріали справи колегія суддів звертає увагу, що право на заробітну плати є основним, беззаперечним конституційним правом особи, а тому повинні вживатися всі можливі заходи для його реалізації та захисту. Тоді як ОСОБА_1 не може отримати нараховану їй заробітну плату з 2014 року. При цьому, з листа начальника Гадяцького ВДВС вбачається, що відсутня можливість виконати судовий наказ за рахунок коштів чи майна КП «Жовтень», а Гадяцька міська рада, як ліквідатор даного підприємства кошти для погашення заборгованості по заробітнім платам не виділяла.
Враховуючи, що орган місцевого самоврядування несе субсидіарну відповідальність у разі недостатності коштів, які є у розпорядженні комунального підприємства суд першої інстанції прийшов до правильного рішення про стягнення з Гадяцької міської ради Полтавської області на користь ОСОБА_1 невиплаченої заробітної плати у розмірі 10 598 грн. 46 коп. 
Щодо доводів апеляційної скарги 
Посилання Гадяцької міської ради на те, що вона не є належним відповідач по справі оскільки КП «Жовтень» є самостійною юридично особою спростовуються зазначеними вище постановами Великою Палати Верховного Суду, Верховного Суду та вищевикладеною практикою Європейського Суду з прав людини.
Доводи наведені в апеляційній скарзі щодо подвійного стягнення заборгованості є безпідставними оскільки рішенням суду встановлюється субсидіарна відповідальність Гадяцької міської ради, крім того з матеріалів справи вбачаєтеся відсутність можливості стягнути заборгованість з КП «Жовтень».
Також суд апеляційної інстанції звертає увагу, що строк позовної давності не застосовується до позовів про стягнення заробітної плати, що передбачено частиною другою статті 233 КЗпП України.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
Як вбачається з частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до пункту першого частини першої ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи викладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції в повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, обставини по справі, перевірив доводи і дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані та підтверджені матеріалами справи. Рішення суду прийняте з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні. 
Зважаючи на наведене апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.
Щодо судових витрат
За правилами частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до ч.астини триндцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки апеляційний суд не задовольняє вимоги позивача, не змінює судове рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється при розгляді цієї апеляційної скарги. 

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Гадяцької міської ради - залишити без задоволення.
Рішення Гадяцького районного суду Полтавської області від 17 січня 2020 року – залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текс постанови виготовлено 14 квітня 2020 року

Головуючий                         В.П. Пікуль 

Судді                 Г.Л. Карпушин

О.О. Панченко