ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2020 року 
м. Київ

Справа №  910/858/18 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Губенко Н.М. - головуючий, Кролевець О.А., Ткач І.В.,

за участю секретаря судового засідання - Охоти В.Б., 

представників учасників справи:
позивача - не з`явився,
відповідача - не з`явився,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі"

на рішення Господарського суду міста Києва
у складі судді Ягічевої Н. І.
від 27.06.2019 та
на постанову Північного апеляційного господарського суду 
у складі колегії суддів: Кропивна Л. В., Мартюк А. І., Смірнова Л. Г. 
від 31.10.2019

за позовом Фізичної особи - підприємця Мороз Алли Вікторівни
до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі"
про скасування протокольного рішення.

Розпорядженням заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 25.05.2020 № 29.3-02/858 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи № 910/858/18 у зв`язку із відпусткою судді Студенця В.І.

Згідно із витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 25.05.2020 для розгляду справи № 910/858/18 визначено колегію суддів Касаційного господарського суду у наступному складі: головуючий - Губенко Н.М., судді: Кролевець О.А., Ткач І.В.

ІСТОРІЯ СПРАВИ
1. Короткий зміст позовних вимог

Фізична особа - підприємець Мороз Алла Вікторівна звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Київенерго", з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 26.03.2018, про скасування рішення комісії від 15.06.2016, оформленого протоколом № 1408, про стягнення з Фізичної особи - підприємця Мороз Алли Вікторівни 74 704,34 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення комісії з розгляду актів про порушення складене та оформлене протоколом № 1408 від 15.06.2016, прийнято з порушенням вимог закону та підлягає скасуванню, оскільки позивач не пошкоджував прилад обліку та не здійснював втручання в його роботу.

2. Хід розгляду справи

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.05.2018 Публічне акціонерне товариство "Київенерго" замінено його правонаступником - Приватним акціонерним товариством "ДТЕК Київські електромережі".

Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.06.2018, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2018, позовні вимоги задоволено. Скасовано рішення засідання комісії Публічного акціонерного товариства "Київенерго" з розгляду акта про порушення від 19.02.2016 № 43824, оформлене протоколом  від 15.06.2016 № 1408 про нарахування до сплати за недораховану електроенергію 74 704,34 грн за період з 04.01.2016 по 19.02.2016 Фізичній особі - підприємцю Мороз Аллі Вікторівні. У задоволенні вимоги Фізичної особи - підприємця Мороз Алли Вікторівни про стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 20 000,00 грн відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 26.02.2019 рішення Господарського суду міста Києва від 15.06.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2018 у справі № 910/858/18 скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

3. Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій

12 лютого 2002 року між Фізичною особою - підприємцем Мороз Аллою Вікторівною (надалі - Споживач) та Публічним акціонерним товариством "Київенерго", правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські електромережі" (надалі - Постачальник) укладено договір про постачання електричної енергії № 59576 (надалі - Договір), відповідно до умов якого Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача за об`єктами Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі. 

Відповідно до пункту 2.1 Договору під час виконання його умов, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені Договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ).

Згідно з пунктом 4.2.3 Договору Споживач сплачує Постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України № 782/12656 від 04.07.2006, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням (Методика), у разі таких дій Споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

19 лютого 2016 року представниками Постачальника було здійснено позапланову перевірку стану обліку Споживачем електричної енергії за адресою: м. Київ, вул. А.Ахматової, 9/18, за результатами якої складено акт про порушення № 43824  (далі - Акт про порушення № 43824).

В Акті про порушення № 43824 зазначено, що Споживачем порушено пункти 3.2, 3.3, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, а саме: пошкодження стійок правого та лівого гвинтів кріплення кожуха лічильника. Ці пошкодження продемонстровано Споживачу та зазначено, що лічильник потребує проведення експертизи. 

Акт про порушення № 43824 підписано трьома представниками Постачальника та Споживачем.

19 лютого 2016 року також були складені акти технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1 000 В про придатність засобу обліку до експлуатації; про пломбування засобів обліку; про невідповідність розрахункового засобу обліку метрологічним характеристикам, вимогам ПУЕ та ПКЕЕ; акт-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії; про усунення порушення ПКЕЕ, яким замінено електролічильник; повідомлення про розгляд акта про порушення. Вказані акти підписані Споживачем та представниками Постачальника.

Актом проведення експертизи лічильників електроенергії від 24.03.2016 № 463 встановлено наявність втручання в роботу лічильника у вигляді       механічного пошкодження цоколя лічильника в місці кріплення всіх гвинтів і зроблено висновок про несанкціонований доступ до внутрішньої конструкції електролічильника. Водночас зазначено, що метрологічні параметри відповідають плану точності (протокол № 561 від 24.03.2016), а згідно з витягом з журналу подій 03.01.2016 о 14:39 відкривався кожух. 

Також складено акт технічного огляду приладу обліку електричної енергії, яким встановлено, що пломби на ньому не були пошкоджені. 

На засіданні комісії з розгляду актів про порушення, що відбулось 15.06.2016, розглянуто Акт про порушення № 43824 та за результатами засідання прийнято рішення, яке оформлено протоколом № 1408 від 15.06.2016, яким встановлено порушення - пошкодження лічильника електричної енергії - пошкодження стійок правого та лівого гвинтів кріплення кожуха лічильника (лічильник направлено на експертизу), визначено обсяг недоврахованої електричної енергії та проведено нарахування згідно з пунктом 2.5, за формулою 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562. 

Відповідно до розрахунку Постачальника, споживачу за період порушення з 04.01.2016 по 19.02.2016 нарахована вартість електроенергії, яка спожита без обліку на суму 74 704,35 грн. 

Протокол підписаний членами комісії; з протоколом ознайомився і рахунок отримав представник Споживача. 

На засіданні комісії з розгляду актів про порушення, що відбулось 10.08.2016, розглянуто Акт про порушення № 43824 (протокол № 1864) з метою визначення правомірності складання такого акта, обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, прийнято рішення по розгляду акта про порушення відкласти для направлення лічильника на криміналістичну експертизу і після отримання результатів криміналістичної експертизи запросити Споживача на наступне засідання комісії (підписано членами комісії та споживачем).

За результатами проведення експертного трасологічного дослідження, проведеним Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, експертом складено висновок № 3093/17-33 від 13.05.2017, згідно з яким на зовнішніх поверхнях кришки та корпусу досліджуваного електролічильника, який на момент огляду був обклеєний липкою стрічкою типу скотч, немає пошкоджень (зайвих отворів, зазорів тощо) достатніх для проникнення в них сторонніх предметів, які можуть здійснити вплив на роботу лічильника. На внутрішніх поверхнях лічильника наявні пошкодження у вигляді відламів циліндричних частин трьох стійок, в які угвинчені удержуючі кришку гвинти, два з яких опломбовані. Внаслідок зламаних (відділених від основи) циліндричних частин всіх трьох стійок кришка легко знімається з посадкового місця, без зняття пломб, відкриваючи доступ до внутрішньої конструкції лічильника, що надає можливість здійснити вплив на його механізм.

На засіданні комісії з розгляду актів про порушення, що відбулось 05.07.2017, розглянуто Акт про порушення № 43824 (протокол № 1184) з метою визначення правомірності його складання, обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, прийнято рішення, яким встановлено, що Акт про порушення № 43824 складено та розраховано вірно, підстав для зміни нарахувань немає, і рішення комісії від 15.06.2016, оформлене протоколом № 1408, залишено без змін; стягнуто з Споживача витрати за проведення криміналістичної експертизи (експертне трасологічне дослідження № 19/8-3/5-ЕД/17 від 22.03.2017) у розмірі 4 159,68 грн.

4. Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

Рішенням Господарського суду міста Києва від 27.06.2019, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2019, позов задоволено повністю. Скасовано рішення засідання комісії Публічного акціонерного товариства "Київенерго" по розгляду акта про порушення № 43824 від 19.02.2016, оформлене протоколом № 1408 від 15.06.2016 про нарахування до сплати за недораховану електроенергію 74 704,34 грн за період з 04.01.2016 по 19.02.2016 Фізичній особі - підприємцю Мороз Аллі Вікторівні. 

Рішення судів першої та апеляційної інстанцій мотивовані тим, що матеріали справи не містять доказів наявності факту втручання позивача в роботу приладу обліку та зміну його показів, а тому правові підстави для нарахування споживачу вартості необлікованої електричної енергії відсутні.

5. Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі скаржник просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2019 у даній справі та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
6. Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що:

- суди першої та апеляційної інстанції не взяли до уваги доводи відповідача, чим порушили статті 7, 11, 13, 14, 74, 86 Господарського процесуального кодексу України;

- судом першої інстанції не було надано оцінки акта проведення експертизи лічильника від 24.03.2016 № 463, а суд апеляційної інстанції оцінив його невірно;

- суди першої та апеляційної інстанцій невірно розтлумачили положення Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, тому що при доведеності факту пошкодження приладу обліку (лічильника), доведення втручання споживача в роботу приладу є необов`язковим.

7. Доводи інших учасників справи

Позивач подав відзив на касаційну скаргу відповідача, в якому просив залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення залишити без змін.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
8. Щодо меж розгляду справи судом касаційної інстанції

З урахуванням меж розгляду справи судом касаційної інстанції, визначених статтею 300 Господарського процесуального кодексу України, та згідно із компетенцією, визначеною законом, Верховний Суд в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

9. Джерела права й акти їх застосування. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій 

Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією.

Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (чинними на час виникнення спірних правовідносин) (надалі - ПКЕЕ) врегульовано взаємовідносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), і дія цих Правил поширюється на всіх юридичних та фізичних осіб (крім населення).

Відповідно до пункту 1.3 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Пунктом 5.1 ПКЕЕ передбачено, що договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

За змістом пункту 1.2 ПКЕЕ недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Пункт 1.2 ПКЕЕ визначає споживача електричної енергії як особу, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.

Відповідно до пункту 3.1 ПКЕЕ електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Розрахункові засоби обліку електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог ПУЕ, цих Правил та проектних рішень.

Згідно з пунктами 3.2, 3.3 ПКЕЕ відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку (електропередавальна організація або інша організація) на підставі відповідного договору. Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Згідно з пунктом 10.2 ПКЕЕ споживач зобов`язаний: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок; забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електроенергією від технологічних електричних мереж споживача (внутрішньобудинкових мереж); оперативно повідомляти щодо виявлення безоблікового користування електроенергією від технологічних електричних мереж споживача.

Частинами 1-3 статті 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором (стаття 216 Господарського кодексу України).

Приписами частини 2 статті 217 Господарського кодексу України встановлено, що у сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Частиною 1 статті 218 Господарського кодексу України визначено, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Як встановлено судами першої та апеляційної інстанцій, 19.02.2016 представниками Постачальника було здійснено позапланову перевірку стану обліку Споживачем електричної енергії за адресою: м. Київ, вул. А.Ахматової, 9/18, за результатами якої складено Акт про порушення № 43824.

В Акті про порушення № 43824 зазначено, що Споживачем порушено пункти 3.2, 3.3, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, а саме: пошкодження стійок правого та лівого гвинтів кріплення кожуха лічильника. 

У Акті про порушення № 43824 також зазначено, що лічильник потребує проведення експертизи. 

Відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

Згідно з пунктом 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Пунктом 6.42 ПКЕЕ передбачено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачеві. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28 (далі - ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357 (далі - ПКЕЕН) встановлює Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562 (надалі - Методика).

Відповідно до пункту 1.2 Методики вона застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. 

Згідно із підпунктом 3 підпункту 2.1 пункту 2 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема,  пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).  

Так, у відповідності до зазначеного пункту Методики, вона застосовується за наявності, зокрема, пошкодження приладів обліку та за умови, що такі пошкодження  приладів обліку призвели до зміни показів приладів обліку.

Таким чином, до моменту встановлення факту того, що пошкодження приладів обліку призвели до зміни показів приладів обліку енергопостачальник не має підстав для здійснення нарахувань відповідно до Методики.

Як встановлено судами першої та апеляційної інстанцій, актом проведення експертизи лічильників електроенергії від 24.03.2016 № 463 встановлено наявність втручання в роботу лічильника у вигляді       механічного пошкодження цоколя лічильника в місці кріплення всіх гвинтів і зроблено висновок про несанкціонований доступ до внутрішньої конструкції електролічильника. Водночас зазначено, що метрологічні параметри відповідають плану точності (протокол № 561 від 24.03.2016), а згідно з витягом з журналу подій 03.01.2016 о 14:39 відкривався кожух.

Також, за результатами проведення експертного трасологічного дослідження № 3093/17-33 від 13.05.2017, проведеним Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, експертом зроблено висновок, що на зовнішніх поверхнях кришки та корпусу досліджуваного електролічильника, який на момент огляду був обклеєний липкою стрічкою типу скотч, немає пошкоджень (зайвих отворів, зазорів тощо) достатніх для проникнення в них сторонніх предметів, які можуть здійснити вплив на роботу лічильника. На внутрішніх поверхнях лічильника наявні пошкодження у вигляді відламів циліндричних частин трьох стійок, в які угвинчені удержуючі кришку гвинти, два з яких опломбовані. Внаслідок зламаних (відділених від основи) циліндричних частин всіх трьох стійок кришка легко знімається з посадкового місця, без зняття пломб, відкриваючи доступ до внутрішньої конструкції лічильника, що надає можливість здійснити вплив на його механізм.

Судами попередніх інстанцій, за наслідками дослідження та оцінки наявних у даній справі доказів, встановлено, що як акт проведення експертизи лічильників електроенергії від 24.03.2016 № 463, так і висновок експертного трасологічного дослідження № 3093/17-33 від 13.05.2017 не містять чіткого висновку про те, що споживач електричної енергії пошкодив прилад обліку, що призвело до зміни показів приладу обліку. Так, даним висновком не встановлено факту здійснення Споживачем впливу на механізм лічильника (зміну показів приладу обліку) та сам Акт про порушення № 43824  не підтверджує факту втручання позивача в параметри розрахункового засобу обліку та зміну його показників.

Крім того, як встановлено судами першої та апеляційної інстанцій, зі змісту довідки про споживання електричної енергії за період з січня 2015 року по травень 2016 року не вбачається заниження показників споживання Споживачем електричної енергії.

Таким чином, судами обґрунтовано зазначено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії на підставі Акта про порушення № 43824 є необгрунтованим та безпідставним за недоведеністю факту порушення споживачем ПКЕЕ та обставини втручання у роботу приладу обліку, яка призвела до зміни його показів, або пошкодження приладу з такими ж наслідками.

Враховуючи наведене, суди попередніх інстанцій дійшли правомірного висновку щодо відсутності підстав для стягнення з відповідача вартості необлікованої електроенергії в сумі 74 704,34 грн на підставі рішення комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ, оформленого протоколом № 1408 від 15.06.2016.

Доводи касаційної скарги не можуть слугувати підставою для скасування оскаржуваних судових рішень, оскільки в даному випадку для застосування до позивача Методики необхідним є підтвердження факту пошкодження Споживачем приладів обліку і такі пошкодження приладів обліку призвели до зміни показів приладів обліку, - чого, як встановлено судами, матеріалами справи підтверджено не було. 

Водночас оцінка доводів касаційної скарги, спрямованих на заперечення встановлених попередніми судовими інстанціями обставин справи та переоцінку доказів у ній, перебуває поза межами перегляду справи в касаційній інстанції, яка відповідно до частини другої статті  300 ГПК України, не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Таким чином аргументи скаржника, наведені у касацій скарзі, є такими, що не спростовують висновків судів першої та апеляційної інстанцій.

Судова колегія зазначає, що перевіряючи правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм права при вирішенні даного спору було враховано правову позицію, викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17, відповідно до якої нарахування вартості недоврахованої електричної енергії та рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення, не є оперативно-господарською санкцією.

Відповідно, відсутні підстави для застосування статей 235-237 Господарського кодексу України щодо оперативно-господарських санкцій до спірних правовідносин. 

Разом з тим, вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання у контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Посилання місцевого та апеляційного господарських судів на статті 235-237 Господарського кодексу України, якими спірні правовідносини не регулюються, не призвело до ухвалення неправильних по суті судових рішень, та не може бути достатньою підставою для їх скасування у відповідній частині, позаяк згідно з частиною 2 статті 309 Господарського процесуального кодексу України не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

10. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

На підставі вищевикладеного Верховний Суд, в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених господарськими судами попередніх інстанцій фактичних обставин справи, перевірив правильність застосування норм матеріального та процесуального права та прийшов до висновку, що оскаржувані рішення та  постанова є законними та обґрунтованими, а тому касаційна скарга не підлягає задоволенню.

11. Судові витрати

З огляду на те, що Верховний Суд залишає касаційну скаргу без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді касаційної інстанції, покладаються на скаржника. 

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Суд 

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2019 у справі № 910/858/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                                      Н.М. Губенко

Судді                                                                                                                 О.А. Кролевець  

                                                                                                                 І.В. Ткач