УХВАЛА

16 червня 2020 року 
Київ
справа №160/6104/19
адміністративне провадження №К/9901/5739/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Чиркіна С.М.,
суддів:                     Кравчука В.М., Шарапи В.М.,
перевіривши касаційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19.12.2019 у справі № 160/6104/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СПЕЦХІМ-КР" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування припису та постанови про накладення штрафу,
ВСТАНОВИВ:
У 2019 році Товариство з обмеженою відповідальністю "СПЕЦХІМ-КР" (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якому просило:
- визнати протиправною та скасувати постанову першого заступника начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчого Ігоря Михайловича від 14.05.2019 № ДН/2029/257/НП/АВ/ТД-ФС/464 про накладення на позивача штрафу у розмірі 751 140,00 грн;
- визнати протиправними та скасувати припис від 06.05.2019 №ДН2029/257/НП/АВ/П.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.09.2019 у задоволенні позову відмовлено.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 19.12.2019 апеляційну скаргу позивача задоволено:
- рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.09.2019 скасовано;
- визнано протиправною та скасовано постанову від 14.05.2019 №  ДН/2029/257/НП/АВ/ТД-ФС/464 про накладення на позивача штрафу у розмірі 751  140,00 грн та припис від 06.05.2019 № ДН2029/257/НП/АВ/П.
02.03.2020 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга відповідача, надіслана 26.02.2020, у якій скаржник просить скасувати постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19.12.2019 і залишити в силі рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.09.2019.
Ухвалою Верховного Суду від 23.03.2020 касаційну скаргу відповідача залишено без руху. Скаржнику надано строк на усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали шляхом зазначення поважних причин пропуску строку касаційного оскарження, надання документу про сплату судового збору та наведення підстави касаційного оскарження визначені статтею 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Ухвалою Верховного Суду від 04.05.2020 клопотання скаржника про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги задоволено та продовжено строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня закінчення карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" шляхом зазначення поважних причин пропуску строку касаційного оскарження з наданням відповідних доказів, надання документу про сплату судового збору та наведення підстав касаційного оскарження визначеного статтею 328 КАС України.
На виконання вимог ухвали від скаржника 05.06.2020 надійшло платіжне доручення від 20.05.2020 № 357 про сплату судового збору та заява про поновлення строку касаційного оскарження постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 19.12.2019. Вказана заява обґрунтована тим, що копію оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції отримано 29.01.2020. На підтвердження зазначеної інформації скаржником надано копію поштового конверта, в якому було отримано оскаржуване рішення.
Відповідно до частини першої статті 329 КАС України скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Частиною другою статті 329 КАС України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Виходячи з того, що касаційну скаргу було подано протягом тридцяти днів з дня отримання повного судового рішення суду апеляційної інстанції, строк на касаційне оскарження необхідно поновити.
Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Імперативними приписами частини четвертої статті 328 КАС України встановлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328  цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328  цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у частинах другій і третій статті 328 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).
Згідно із вимогами наведених положень процесуального закону Верховний Суд наголошує, що під час касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС України, обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення ним (ними) норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт (пункти) частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга
Водночас вимоги ухвали Верховного Суду від 23.03.2020 в частині наведення підстав касаційного оскарження визначеного статтею 328 КАС України не усунуті, а касаційна скарга в частині наведених у ній обґрунтувань вимог до суду касаційної інстанції містить лише посилання на фактичні обставини справи, цитати нормативних актів із абстрактним зазначенням, що судами попередніх інстанцій рішення ухвалені з порушенням норм матеріального права, зазначене не є належним правовим обґрунтуванням підстав касаційного оскарження судових рішень у розумінні частини четвертої статті 328 КАС України.
Враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені статтею 341  КАС  України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
З урахуванням змін до КАС України, внесених Законом України від 15.01.2020          №460-IX, які набрали чинності 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття до розгляду і відкриття касаційного провадження.
Таким чином, станом на 16.06.2020 недолік касаційної скарги в частині наведення підстав касаційного оскарження визначеного статтею 328 КАС України не усунуті.
У той же час, 02.04.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічний гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) №540-ІХ від 30.03.2020", яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу, Кримінального процесуального кодексу, Кодексу адміністративного судочинства України, Господарського кодексу України, Цивільного Кодексу України, Кодекс законів про працю тощо.
Верховний Суд звертає увагу на те, що вказаним законом доповнено розділ VI  "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України пунктом 3  такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Згідно із частиною другою статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Враховуючи наведене, Суд вважає за необхідне продовжити строк на усунення недоліків касаційної скарги, надавши скаржнику строк тривалістю п`ятнадцять днів з моменту закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19). 
Продовження строку передбачає надання нового строку на вчинення тієї процесуальної дії, яка не була вчинена у первісно встановлений строк.
Керуючись статтями 248, 329, пунктом 3 розділ VI "Прикінцеві положення" КАС  України, суд
УХВАЛИВ:
Поновити Головному управлінню Держпраці у Дніпропетровській області строк на касаційне оскарження постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 19.12.2019.
Продовжити Головному управлінню Держпраці у Дніпропетровській області строк на усунення недоліків касаційної скарги у справі № 160/6104/19 на 15 днів з моменту закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач:                                                             С.М. Чиркін

Судді:                                                                       В.М. Кравчук

                                                                                В.М. Шарапа