ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2020 року 
м. Харків

Справа № 641/8931/16-ц        
       
Провадження № 22-ц/818/1066/19         

Харківський апеляційний суду складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого: Коваленко І.П.,
суддів: Овсяннікової А.І., Сащенко І.С.,
за участю секретаря: Дмитренко А.Ю.,

учасники справи:
позивач:  ОСОБА_1 ,
відповідач: ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання чинним договору позики та стягнення боргу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 23 серпня 2019 року у складі судді Курганникової О.А., -

встановив:

У листопаді 2016 року  ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , про визнання чинним договору позики та стягнення боргу.

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 23 серпня 2019 року позовну заяву  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання чинним договору позики та стягнення боргу - залишено без розгляду.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до суду із апеляційною скаргою, в якій із посиланням на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що жодних викликів у судове засідання не отримував, матеріали справи не містять доказів належного повідомлення про розгляд справи, суд також не повідомляв його за допомогою смс-повідомлення або телефонограмою.

Колегія суддів, вислухавши суддю доповідача, пояснення з`явившихся осіб, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Залишаючи без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що позивач належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи повторно не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки.

Проте погодитись з таким висновком суду колегія суддів не може виходячи з наступного.
Із матеріалів справи вбачається, що ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 09 листопада 2016 року провадження по справі відкрито .
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 20.06.2018 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання чинним договору позики та стягнення боргу, залишено без розгляду у зв`язку з тим, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки, та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутністю.
Постановою Апеляційного суду Харківської області від 23.07.2018 року ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 20.06.2018 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду.
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 02.08.2018 року цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання чинним договору позики та стягнення боргу, була прийнята до провадження судді Курганникової О.А. та призначена в підготовче судове засідання на 27.08.2018 року.
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 10.12.2018 року зазначену справу було залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судові засідання.
Постановою Харківського апеляційного суду від 12.02.2019 року ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 10.12.2018 року було скасовано та направлено справу для продовження розгляду.
Постановляючи оскаржувану ухвалу від 23 серпня 2019 року, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, у підготовче судове засідання призначене на 23.05.2019 року, 03.07.2019 року, 17.07.2019 року, 31.07.2019 року, 15.08.2019 року та 23.08.2019 року повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчать поштові повідомлення, які повернуті до суду без вручення адресату, тому суд, посилаючись на ч.5 ст. 223, п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, дійшов висновку про залишення позову без розгляду.
З таким висновком суду колегія суддів не погоджується, виходячи з наступного.
Згідно з ч. 1 ст. 196 ЦПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.
В силу ч. 1 ст. 197 ЦПК України, підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. Частиною другою цієї статті визначено перелік питань, які вирішує суд у підготовчому засіданні.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 198 ЦПК України, підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом. Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.
У підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем (ч.ч. 1, 2, 3 ст. 200 ЦПК України).
За змістом ч. 1, 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
Як передбачено ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що поняття «підготовче засідання» та «судове засідання» не є тотожними, оскільки ці судові процедури мають різну мету та виконують різні завдання.
Так, підготовче засідання спрямоване на з`ясування можливості врегулювання спору до судового розгляду або забезпечення правильного та швидкого вирішення справи. У свою чергу, в судовому засіданні суд у присутності учасників судового процесу розглядає докази та вирішує спір по суті.
Отже, виходячи зі змісту вказаних норм, явка учасників справи у підготовче засідання є їх правом, а не обов`язком. 
Пунктом 1 частини 2 статті 200 ЦПК України передбачено можливість залишення позовної заяви без розгляду у підготовчому засіданні.
Під час постановлення такої ухвали про залишення позовної заяви без розгляду в підготовчому засіданні суд першої інстанції має виходити із положень ч.1 ст.257 ЦПК України, які визначають загальні підстави для залишення позову без розгляду.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Тобто, пункт 3 частини 1 статті 257 ЦПК України уповноважує суд залишити позов без розгляду лише у випадку повторної неявки позивача в судове засідання, в якому відбувається розгляд справи по суті.
Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.
З матеріалів справи вбачається, що на час постановлення оскаржуваної ухвали в порядку, визначеному ч.2 ст.200 ЦПК України, справа до судового розгляду по суті не призначена, засідання по справі, призначені на 23.05.2019 року, 03.07.2019 року, 17.07.2019 року, 31.07.2019 року, 15.08.2019 року та 23.08.2019 року, є підготовчими, а тому підстави для застосування судом п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України відсутні.
Також із матеріалів справи вбачається, що судове засідання 15.08.2019 року не відбулось у зв`язку із знаходженням судді у нарадчій кімнаті. (а.с.29). Отже, вважати, що 23.08.2019 року є повторна неявка позивача, також не можна.
Крім того, судом першої інстанції не було враховане і те, що на а.с.19 т.1 є довіреність позивача, якою він уповноважив своїх представників брати участь у судових засіданнях. Також в матеріалах справи є номер телефону позивача. 
Враховуючи викладене, висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду колегія суддів вважає необґрунтованим, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - постановлену з порушенням норм процесуального права.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд, -
постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – задовольнити.

Ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 23 серпня 2019 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 18 березня 2020 року.

Головуючий -        І.П. Коваленко
                 
Судді -        А.І. Овсяннікова 

       І.С. Сащенко