ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.03.2020                                                                                      Справа №  910/10264/19

м.Дніпро, пр.Дмитра Яворницького, 65

   Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді (доповідача) - Кузнецової І. Л.,          
суддів - Чус О.В., Широбокової Л. П.,
розглянувши апеляційну скаргу Національної поліції України на рішення Господарського суду Запорізької області від 11.12.2019 у справі №910/10264/19 (суддя Левкут В.В., повне рішення складено 16.12.2019)
за позовом Національної поліції України, м. Київ
до Товариства з обмеженою відповідальністю "МІК", м. Запоріжжя
про стягнення 112345грн 39 коп.

ВСТАНОВИВ:           
   - рішенням Господарського суду Запорізької області від 11.12.2019 у справі №910/10264/19  позов Національної поліції України задоволено частково, з Товариства з обмеженою відповідальністю (далі-ТОВ) "МІК" на користь позивача стягнуто 11234грн 54 коп. пені, в решті в позові відмовлено ;
  - приймаючи рішення, господарський суд виходив з обставин щодо порушення відповідачем зобов"язань за договором про закупівлю форменого одягу №183 НП від 13.06.2018 в частині своєчасної поставки товару, а також щодо наявності підстав для часткового задоволення клопотання відповідача та зменшення розміру нарахованої до стягнення позивачем пені на 90 процентів;
  - не погодившись з прийнятим рішенням, Національна поліція України подала апеляційну скаргу, в якій з посиланням на підстави скасування судового рішення, встановлені ст.277 Господарського процесуального кодексу України просить рішення господарського суду скасувати в частині відмови в задоволенні позовних вимог, ухвалити в цій частині нове рішення та стягнути з відповідача на користь позивача 101110грн 85коп. пені;
  - у поданій скарзі йдеться про помилковий висновок господарського суду стосовно наявності підстав для зменшення розміру штрафних санкцій, оскільки умови укладеного сторонами договору були визначені з урахуванням  вимог Господарського та Цивільного кодексів України, про те, що у господарському договорі неприпустимі застереження по виключенню або обмеженню відповідальності виробника (продавця) продукції, а, в даному випадку, відповідач є виробником товару, строк поставки якого ним прострочено, про повідомлення позивачем відповідача щодо  необхідності надання сертифікату про форс-мажорні обставини для вирішення питання по перенесенню строку поставки товару за договором, про те, що відповідачем не вжито жодних заходів та не надано доказів виникнення обставин непереборної сили, про те, що висновок господарського суду стосовно об"єктивності причин прострочення поставки товару ґрунтується на недопустимих доказах, про те, що висновки відносно здійснення відповідачем дій, направлених на усунення наслідків можливого  підтоплення складів зроблені господарським судом при неповному з"ясуванні обставин, які мають значення для справи, а також про те, що поставка товару здійснена із значним запізненням, що унеможливило своєчасне забезпечення форменим одягом працівників поліції, які у період проведення антитерористичної операції виконують завдання щодо боротьби з тероризмом;
- відповідач вважає рішення господарського суду обґрунтованим, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, посилаючись на те, що, в даному випадку, він доводить неможливість своєчасного виконання зобов"язання з поставки товару не через недобросовісну поведінку,  а через поважні причини, які не залежали від його волі, на те, що позивач, заперечуючи проти клопотання про зменшення розміру пені, не наводить інформації стосовно наявності збитків, які йому нібито завдані несвоєчасною поставкою товару, а також на те, що поведінка відповідача в сукупності свідчить про добросовісне відношення до спірної ситуації і про фактичні дії, покладені задля покриття збитків позивача, які взагалі не доведені.
 Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 20.01.2020 відкрито провадження за апеляційною скаргою Національної поліції України та постановлено розглянути її без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в порядку письмового провадження.
   Відповідно до ч.1  ст.269 Господарського процесуального кодексу України  суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку про те, що  апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Як вбачається з матеріалів справи, 13.06.2018 Національною поліцією України (покупцем) та ТОВ"МІК" (постачальником) укладено договір про закупівлю форменого одягу №183 НП, на підставі п.1.1 якого постачальник зобов"язався у 2018 році поставити покупцю костюми (сорочка, брюки) типу А (далі-товар), а покупець - прийняти та оплатити вказаний товар в порядку та на умовах, визначених договором.
Відповідно до п.1.2 договору загальна кількість товару, який підлягає поставці та ціна одиниці товару визначається у специфікації товару.
Згідно з п.п.5.1, 5.2 договору постачальник зобов"язався здійснити поставку товару в термін до 15 серпня 2018 року включно. Датою поставки товару вважається дата підписання уповноваженими представниками сторін видаткової накладної.
П.9.2 договору встановлена відповідальність постачальника за порушення строків поставки товару у вигляді сплати пені в розмірі 0.1 відсотка вартості товару, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення.
Сторонами підписано додаток №1 до договору "Специфікація товару".
У вказаній специфікації сторонами узгоджені найменування товару - костюм (сорочка, брюки) типу А (ТУ У 14.1 - 34045600-013-2016), кількість товару - 12500, ціна за одиницю - 1086грн та сума з податком на додану вартість - 13575000грн.
Матеріали справи свідчать про те, що товар в кількості 2137 одиниць на суму 2320782грн відповідач поставив позивачу 20.08.2018, в кількості 3313 одиниць на суму 3597918грн - 12.09.2018, тобто з порушенням строку поставки товару обумовленого вказаним вище договором відповідно на 5 та на 28 днів.
Обставини щодо прострочення поставки товару підтверджуються представленими позивачем копіями видаткових накладних №РН-08/20/03від 20.08.2018, №РН-09/10/21 від 12.09.2018 та не спростовуються відповідачем.
Посилаючись на неналежне виконання зобов"язань за договором в частині несвоєчасної поставки товару, позивач просив стягнути з відповідача пеню в загальній сумі 112345грн 39коп., яка визначена виходячи з кількості товару, який поставлено з порушенням строків, ціни за одиницю товару, розміру пені, встановленого договором та кількості днів у періоді прострочення.
В процесі розгляду справи господарським судом відповідач звернувся з клопотанням про зменшення нарахованої до стягнення пені на 95 процентів до суми 5617грн 27коп..
При цьому відповідач посилався на те, що незначне прострочення поставки товару на 5 та на 28 днів сталося не через його недобросовісну поведінку у даних господарських відносинах, а через об"єктивні причини. 
   Так, 13.06.2018 на швейному виробництві ТОВ "МІК" за адресою: м. Марганець, вул. Пушкіна, 2, що безпосередньо займається виготовленням костюмів для потреб Національної поліції України, з невідомих причин відбулося затоплення підвального приміщення, в якому зберігалися крій та готові вироби костюмів, про що свідчать надані відповідачем докази (копія укладеного з 33 державною пожежно-рятувальною частиною ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області договору № 16 про надання платної послуги по відкачуванню води від 13.06.2018 з додатками; копія акта № 1 по відкачуванню води; копії внутрішніх документів відповідача - службова записка від 13.06.2018, наказ № 06-14/01-МАР від 13.06.2018, акт комісії від 13.06.2018, службова записка від 20.06.2018). З наведених документів вбачається, що в результаті затоплення складського приміщення у зв`язку із намоканням втрачено 3716 комплектів готових костюмів. 
    Відповідно до ч.1 ст.233 Господарського кодексу України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.
Згідно з ч.3 ст.551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
При цьому ні у зазначених нормах, ні в чинному законодавстві України не міститься переліку виняткових випадків (обставин, які мають істотне значення), за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку, тому вирішення цього питання покладається безпосередньо на суд, який розглядає відповідне питання з урахуванням всіх конкретних обставин справи в їх сукупності.
Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання боржником, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.
Зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.
Цивільні та господарські відносини повинні ґрунтуватися на засадах справедливості, добросовісності, розумності, як складових елементів принципу верховенства права. 
Законодавством не врегульований розмір (відсоткове співвідношення) можливого зменшення штрафних санкцій і дане питання вирішується господарським судом згідно зі ст.86 Господарського процесуального кодексу України за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
При розгляді клопотання відповідача господарським судом цілком вірно враховано, що про настання зазначених обставин, а саме: затоплення підвального складського приміщення, в якому зберігався крій та готові вироби, відповідач негайно повідомив позивача листом від 14.06.2018 та просив у зв`язку з цим продовжити строк поставки товару.
Також відповідачем здійснено необхідні дії, направлені на усунення таких обставин, зокрема, направлено запит від 14.06.2018 до постачальника тканини, необхідної для виробництва спеціального одягу - ТОВ "ФІРМА СПЕШЛ ТЕКСТАЙЛ ГРУП", яке у відповідь повідомило, що необхідні для виготовлення тканини можуть бути поставлені не раніше третьої декади серпня 2018 року.

Зобов`язання по поставці товару за договором відповідачем виконано в повному обсязі, при цьому, оплата за товар, по якому мало місце прострочення, надійшла вже після поставки товару. Тобто, на момент виготовлення на замовлення позивача передбаченого договором товару, ніякої передоплати за це замовлення відповідач не отримував та мав за власні кошти забезпечити виконання цього замовлення.
В процесі розгляду клопотання відповідача господарським судом не було встановлено, що позивач зазнав збитків або шкоди у зв"язку  з простроченням поставки товару.
Докази зворотного в матеріалах справи відсутні.
Період прострочення правильно визначено господарським судом незначним і таке прострочення  поставки товару за договором сталося з об`єктивних причин, які не залежали від відповідача, про вказані обставини, як зазначено вище, позивача негайно повідомлено і причини прострочення ліквідовані відповідачем у найкоротший термін. 
  З матеріалів справи вбачається, що відповідач виконує значний обсяг замовлень для державних потреб та протягом тривалого часу, крім Національної поліції України,  співпрацює з Міністерством оборони України та Національною гвардією України. Продукція, що постачається товариством, спрямована на забезпечення військ, у тому числі, що знаходяться у зоні проведення операції об`єднаних сил (антитерористичної операції) на сході України. Обсяг замовлень у останні роки значно зріс, товариство працює понаднормово, залучаючи всі наявні ресурси задля виконання ним своїх зобов`язань перед державою.
У період виконання спірного договору відповідач мав 7 аналогічних договорів, виконував значний обсяг замовлень для державних потреб.
Зазначені обставини підтверджуються доказами, представленими в матеріалах справи.
З огляду на викладене зменшення господарським судом пені, яка підлягає стягненню з відповідача до 11234грн 54коп. є правомірним і таким, що відповідає фактичним обставинам справи.
У цьому зв"язку підстави для скасування рішення господарського суду відсутні.
Доводи скаржника про те, що відповідач не здійснив заходів та не надав доказів виникнення обставин непереборної сили визнані колегією суддів безпідставними.
    Відповідно до п.10.2 договору про закупівлю форменого одягу №183 НП від 13.06.2018 до форс-мажорних обставин належать обставини визначені у ч.2 ст.14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати України".
Згідно із вказаною нормою форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
У клопотанні відповідача, поданому до господарського суду, не містяться вимоги по звільненню його від відповідальності внаслідок наявності форс-мажорних обставин, перелік яких достатньо чітко визначено наведеною нормою.
Вимоги відповідача обґрунтовані наявністю інших виняткових обставин, які в розумінні ст.233 Господарського кодексу України та ст.551 Цивільного кодексу України є підставами для зменшення розміру неустойки.
Посилання скаржника на те, що для вжиття усіх можливих заходів по недопущенню порушення умов договору відповідач повинен був надати листування з ПрАТ"Астра-Люкс", а не з ТОВ"ФІРМА СПЕШЛ ТЕКСТАЙЛ ГРУП" є необґрунтованими, оскільки постачальником  тканини, яка необхідна для виробництва спеціального одягу являється ТОВ"ФІРМА СПЕШЛ ТЕКСТАЙЛ ГРУП" згідно з договором №29-18 від 22.01.2018 (т.2, а.с.28-32).
Крім того, відповідно до ч.3 ст.269 Господарського процесуального кодексу України  докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
При зверненні з апеляційною скаргою, до якої долучені нові докази, скаржник не представив докази неможливості подання їх до суду першої інстанції з причин, які не залежали від нього.
Згідно з витягом з офіційного сайту Акціонерного товариства "Укрпошта" щодо відстеження пересилання поштових відправлень копія клопотання відповідача про зменшення пені отримана скаржником 05.12.2019. 
Доводи скаржника про поставку товару з значним запізненням, унеможливлення своєчасного забезпечення форменим одягом працівників поліції в період проведення антитерористичної операції, що в подальшому вплинуло на їх фізичне та морально-психологічне здоров"я не приймаються до уваги тому, що в порядку ст.74, 76 Господарського процесуального кодексу України відповідні обставини ним не доведені, належні докази в обґрунтування цих обставин не надані.

Керуючись ст.ст.269, 275, 276, 282 - 284 Господарського процесуального кодексу України, суд
ПОСТАНОВИВ:
    -  рішення Господарського суду Запорізької області від 11.12.2019 у справі №910/10264/19 залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення;
- постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення з підстав, встановлених пунктом 2 частини 3 статті 287 Господарського процесуального кодексу України;
     -   повна постанова складена 26.03.2020

Головуючий суддя                                                                              І. Л. Кузнецова

Суддя                                                                                                             О.В.Чус

Суддя                                                                                                      Л. П.Широбокова