ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
іменем України

19 червня 2020 року
м. Харків

справа № 641/6598/19 
провадження № 22ц/818/3485/20

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого – Котелевець А.В.,
суддів - Хорошевського О.М., Яцини В.Б.,

імена (найменування) сторін:
позивач – Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк»,
відповідач – ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін апеляційну скаргу Крилової Олени Леонідівни – представника Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» на заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16 березня 2020 року в складі судді Курганнікової О.А., 

у с т а н о в и в:

В серпні 2019 року Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (далі – АТ КБ «ПриватБанк») в особі свого представника Савіхіної Анастасії Миколаївни звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором кредиту.

Позовна заява мотивована тим, що 31 серпня 2011 року між банком та ОСОБА_1 укладено договір кредиту № б/н, відповідно до умов якого остання отримала кредит в розмірі 300,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

ОСОБА_1 зобов`язалася щомісяця сплачувати грошові кошти у розмірі 7% від суми заборгованості (але не менше 50,00 грн та не більше залишку заборгованості).

Однак умови кредитного договору відповідач не виконала, допустила заборгованість, яка станом на 15 липня 2019 року склала суму в загальному розмірі 14 530,74 грн (заборгованість за тілом кредиту – 5 518,73 грн, заборгованість за простроченим тілом кредиту – 2 878,79 грн, пеня за прострочене зобов`язання – 4 115,09 грн, пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму 100,00 грн – 850,00 грн, штраф (фіксована частина) – 500,00 грн, штраф (процентна складова) – 668,13 грн.

Посилаючись на вказані обставини, позивач просив стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «КБ «ПриватБанк» заборгованість в указаному розмірі, а також 1 921,00 грн. судового збору. 

Заочним рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16 березня 2020 року позов АТ «КБ «ПриватБанк» задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 31 серпня 2011 року № б/н в розмірі 2 000,00 грн та 264,40 грн судового збору.

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції послався на правову позицію, що міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17, відповідно до якої Тарифи банку, Умови та правила надання банківських послуг, які не підписувались при заповненні заяви-анкети позичальником, не можуть вважатись складовою частиною кредитного договору, а встановлені цими документами відсоткова ставка, пеня та штрафи не можуть бути застосовані при визначенні кредитної заборгованості. 

30 квітня 2020 року ОСОБА_2 – представник АТ КБ «ПриватБанк» подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просила скасувати рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог та ухвалити в цій частині нову постанову про задоволення позову в повному обсязі. 

Апеляційна скарга мотивована тим, що банк надав ОСОБА_1 кредит, а відповідачка його не повернула. При цьому відповідачка користувалася кредитними коштами та частково погашала кредит. Зазначала, що посилання суду першої інстанції на правову позицію, що міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17, є помилковим, оскільки сторони при укладенні кредитного договору досягли істотних умов, про що свідчить довідка, підписана 

ОСОБА_1 з заявою про перегляд заочного рішення до суду першої інстанції не зверталась, правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалася.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційних скарг має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення (пункт 2 частини 1 статті 374 ЦПК України).

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України – в межах доводів і вимог апеляційної скарги - судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції не відповідає.

Матеріали справи свідчать, що 31 серпня 2011 року між банком та ОСОБА_1 укладено договір кредиту № б/н, відповідно до умов якого остання отримала кредит в розмірі 300,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

ОСОБА_1 зобов`язалася щомісяця сплачувати грошові кошти у розмірі 7% від суми заборгованості (але не менше 50,00 грн та не більше залишку заборгованості).

Анкета-заява особисто підписана ОСОБА_1 , що не заперечується сторонами.

При цьому в анкеті-заяві відповідач надала згоду на приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, а також тарифами АТ КБ «ПриватБанк», які були надані їй для ознайомлення в письмовому вигляді.

Відповідно до пунктів 2.1.1.2.3., 2.1.1.2.4. Умов та правил надання банківських послуг в АТ КБ «ПриватБанк» після отримання банком від клієнта необхідних документів, а також заяви, банк проводить перевірку документів і приймає рішення про можливість встановлення кредитного ліміту на кредитну картку. Клієнт дає свою згоду на те, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку і клієнт дає право банку в будь-якій момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) кредитний ліміт. 

Підписання цього договору є прямою і безумовною згодою клієнта щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, що встановлено банком.

Власник зобов`язаний стежити за витратою коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення овердрафту (пункт 2.1.1.5.7. Умов та правил надання банківських послуг в АТ КБ «ПриватБанк»).

Як зазначено в пункті 1.1.1.63 Умов та правил надання банківських послуг в АТ КБ «ПриватБанк», овердрафт – короткостроковий кредит, який банк надає клієнту у разі, якщо сума операції за платіжною карткою перевищує суму залишку коштів на його рахунку в розмірі ліміту кредитування. Використання клієнтом грошових коштів понад залишку на рахунку або встановлений банком ліміт овердрафту є несанкціонованим овердрафтом.

Згідно з пунктами 2.1.1.12.2., 2.1.1.12.2.1. Умов та правил надання банківських послуг в АТ КБ «ПриватБанк» за використання кредитом протягом пільгового періоду клієнт сплачує банку відсотки в розмірі 1.01% від суми операцій за рахунок клієнта. В разі непогашення клієнтом боргових зобов`язань за кредитом до 25 числа місяця, що слідує за місяцем, в якому були здійснені трати, за користування кредитом клієнт сплачує банку відсотки в розмірі, зазначеному в Тарифах, що діють на дату надходження. Сплату відсотків за користування кредитом клієнт здійснює шляхом надання доручення банку про списання грошей з його поточного рахунку в розмірі нарахованих відсотків (договірне списання).

В разі, якщо в дату нарахування відсотків згідно цих Умов клієнт використав всю суму кредиту, сторони узгодили про збільшення розміру кредиту на розмір боргових зобов`язань за кредитом, що мала місце на дату нарахування відсотків. Згідно зі статтею 212 ЦК України в разі, якщо будь-яка прострочена заборгованість за кредитом є більшою ніж 90 днів – починаючи з 91-го дня вся (загальна) заборгованість за кредитом є простроченою.

У разі виникнення прострочених зобов`язань за кредитом, клієнт сплачує банку відсотки в подвійному розмірі від зазначених в Тарифах, що діють на дату нарахування.

Станом на 15 липня 2019 року заборгованість за кредитним договором від 31 серпня 2011 року № б/н склала суму в загальному розмірі 14 530,74 грн (заборгованість за тілом кредиту – 5 518,73 грн, заборгованість за простроченим тілом кредиту – 2 878,79 грн, пеня за прострочене зобов`язання – 4 115,09 грн, пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму 100,00 грн – 850,00 грн, штраф (фіксована частина) – 500,00 грн, штраф (процентна складова) – 668,13 грн.

Термін дії картки № НОМЕР_1 – травень 2015 року.

Картка відповідачки декілька разів перевипускалася. 

Термін дії останньої картки № НОМЕР_2 – липень 2020 року.

Початковий кредитний ліміт в подальшому було збільшено, що підтверджується довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на ім`я ОСОБА_1 . Остання зміна кредитного ліміту відбулася 16 лютого 2019 року.

ОСОБА_1 користувалася кредитними коштами, що підтверджується випискою банку за період з 01 січня 1999 року по 25 квітня 2020 року.

Частиною першою статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог – відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Позивач, обгрунтовуючи право вимоги в частині стягнення простроченого тіла кредиту та штрафних санкцій, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором від 31 серпня 2011 року № б/н, посилався на довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», яка була підписана відповідачкою.

Указаною довідкою, з умовами якої погодилася відповідачка, передбачена базова процентна ставка в місяць – 2,5%; розмір щомісячних платежів - 7% від заборгованості (але не менше 50 грн та не більше залишку заборгованості); строк внесення щомісячних платежів – до 25 числа місяця, що слідує за звітним; пеня за несвоєчасне погашення заборгованості = пеня 1 (базова процентна ставка за договором / 30 - нараховується за кожний день прострочки кредиту) + пеня 2 (1% від заборгованості, але не менше 30 грн в місяць, нараховується один раз в місяць за наявності прострочки за кредитом або процентам 5 та більше днів при виникненні прострочки на суму від 50 грн та більше); штраф при порушенні строків платежів за будь-яким грошовим зобов`язанням, передбаченим договором, більш ніж на 30 днів (50 грн + 5% від суми заборгованості по кредитному ліміту з урахуванням нарахованих та прострочених процентів і комісії). 

Із письмових пояснень, наданих ОСОБА_3  – представником АТ «КБ ПриватБанк» в суді апеляційної інстанції, вбачається, що станом на 15 липня 2019 року заборгованість за тілом кредиту мала дві складові: 5 518,73 грн (тіло кредиту на звітну дату, тобто поточна заборгованість за кредитом) та 2 878,79 грн (тіло кредиту на прострочене на звітну дату, тобто прострочена заборгованість за кредитом). 01 листопада 2018 року заборгованість була простроченою, поточне тіло кредиту складало 6 537,56 грн. Однак в подальшому банком помилково нараховувались відсотки за користування кредитом на суму простроченого тіла кредиту, що становило 1 859,96 грн (5 518,73 грн + 2 878,79 грн = 8 397, 52 грн - 6 537,56 грн). При цьому, зазначає, що платіж за умовами договору включає плату за користування кредитом, передбачену Тарифами, і частину заборгованості по кредиту. У разі несвоєчасного або не в повному обсязі внесення щомісячного мінімального платежу сума кредиту вважається простроченою. Прострочений кредит – це кредитні кошти, які були надані клієнту та не повернені у строк, передбачений договором. 

З огляду на викладене, висновок суду першої інстанції про відсутність правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за тілом кредиту в розмірі 5 518,73 грн та простроченого тіла кредиту в розмірі 1 018,83 грн (2 878,79 грн - 1 859,96 грн) є помилковим. 

Щодо вирішення позовних вимог про стягнення штрафів, то судова колегія керується таким.

Цивільно-правова відповідальність – це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.

Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові в разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина 2 статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина 3 статті 549 ЦК України).

За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Пунктами 2.1.1.7.6., 2.1.1.12.2.2., 12.1.1.12.6.1. Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що при порушенні клієнтом строків платежів по кожному з грошових зобов`язань, передбачених цим договором, більш ніж на 30 днів клієнт зобов`язаний сплатити банку штраф, розмір якого встановлено тарифами договору (500,00 грн + 5% від суми заборгованості за кредитним лімітом з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій). Штраф нараховується на окремий рахунок і підлягає оплаті в зазначені банком терміни.

У разі виникнення прострочених зобов`язань із терміном прострочки понад 90 днів клієнт сплачує банку пеню в розмірах, зазначених в Тарифах, що діють на дату нарахування. При цьому відсотки за користування кредитом клієнт не сплачує.

У разі виникнення прострочених зобов`язань за борговими зобов`язаннями на суму від 100,00 грн клієнт сплачує банку пеню відповідно до встановлених тарифів. Пеня нараховується в день нарахування процентів по кредиту.

Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення – строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне й те саме порушення.

З огляду на викладене, правові підстави для стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» пені в загальному розмірі 4 965,09 грн (4 115,09 грн + 850,00 грн) відсутні.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права (частина 1 статті 376 ЦПК України).

Рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нової постанови про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «КБ «ПриватБанк» заборгованості за тілом та простроченим тілом кредиту в загальному розмірі 6 537,56 грн (5 518,73 грн + 1 018,83 грн) та штрафів в загальному розмірі 826,88 грн (500,00 грн + 326,88 грн (5 518,73 грн (поточне тіло кредиту) + 1 018,83 грн (прострочене тіло кредиту) = 6 537,57 грн / 100 х 5%). 

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», № 63566/00, параграф 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Частиною 1 статті 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За правилами пунктів «б», «в» пункту 4 частини 1 статті 382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається з резолютивної частини із зазначенням нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення, та розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Судові витрати, понесені відповідачем, документально підтверджуються - за подачу позовної заяви в розмірі 1 921,00 грн; за подачу апеляційної скарги - в розмірі 2 881,50 грн (а. с. 33, 72).

Оскільки апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з ОСОБА_4 на користь АТ КБ «ПриватБанк» підлягає стягненню судовий збір в загальному розмірі 2 401,25 грн із розрахунку: 14 530,74 грн (позовні вимоги) : 7 364,44 грн (задоволені позовні вимоги) = 2; 1 921,00 грн : 2 = 960,50 грн; 2 881,50 грн : 2 = 1 440,75 грн (960,50 грн + 1 440,75 грн). 

Керуючись ст. ст. 367, 374 ч. 1 п. 2, 376 ч. 1, 382, 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Крилової Олени Леонідівни – представника Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» - задовольнити частково.

Заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16 березня 2020 року скасувати та ухвалити нову постанову.

Позов Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» про стягнення заборгованості за кредитним договором від 31 серпня 2011 року № б/н задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 31 серпня 2011 року № б/н в загальному розмірі 7 364,44 грн. (сім тисяч триста шістдесят чотири грн 44 коп.).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» 2 401,25 грн (дві тисячі чотириста одна грн 25 коп.) судового збору.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду. 

Повне судове рішення складено 19 червня 2020 року.

Головуючий А.В.Котелевець

Судді О.М.Хорошевський 

В.Б.Яцина