СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
проспект Незалежності, 13, місто Харків, 61058

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" травня 2020 р.                                                            Справа № 922/4129/19  

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Дучал Н.М., суддя Гетьман Р.А., суддя  Хачатрян В.С.

секретар судового засідання Рудик Т.С.

за участю представників сторін:
від позивача: Жирний О.С., адвокат, довіреність;
від відповідача: Юркова Т.С., адвокат, довіреність;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Укртрансгаз", м. Київ  (вх. № 731 Х/1) 
на ухвалу господарського суду Харківської області від 11.02.2020 р.                                        (суддя Суслова В.В.) 
у справі № 922/4129/19

за позовом  Акціонерного товариства "Укртрансгаз", м. Київ
до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз", м.Харків
про стягнення коштів, 

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Харківської області від 11.02.2020 у справі №922/4129/19 клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" про призначення судово-економічної експертизи (вх. № 2888 від 05.02.2020) залишено без розгляду.
Клопотання про призначення комплексної судової експертизи (вх. № 3354 від 10.02.2020) задоволено частково.
Призначено у справі № 922/4129/19 комплексну судову експертизу,  проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03057,             м. Київ, вул. Смоленська, 6).
На розгляд експерта поставлено наступні питання:
- Чи підтверджується документально та нормативно розрахунок, проведений      АТ "Укртрансгаз", обсягу місячного небалансу в частині застосування коефіцієнту 1,2, якщо обсяг небалансу є меншим ніж 5% від загального об`єму природного газу, який надійшов до газорозподільної системи?
- Чи підтверджується документально заявлений у позовній заяві АТ "Укртрансгаз" розмір заборгованості АТ "Харківгаз" перед АТ "Укртрансгаз" за договором                                № 1512000744 від 17.12.2015 за послуги балансування обсягів природного газу у розмірі 788983913,83 грн. за період липень 2018 року - лютий 2019 року?
- Чи обгрунтованими є наведені у справі розрахунки пені, 3% річних та інфляційних за договором № 1512000744 від 17.12.2015 (з зазначенням сум та періоду  такого прострочення)?
Попереджено експерта про передбачену кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.
Ухвалено для проведення експертизи направити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз матеріали справи №922/4129/19.
Сплату витрат, пов`язаних зі здійсненням судової експертизи покладено на відповідача - Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" (61109, м. Харків, вул. Безлюдівська, 1, код ЄДРПОУ 03359500).
Зобов`язано експертну установу повідомити суд про закінчення експертизи, а експертний висновок направити на адресу господарського суду Харківської області разом із матеріалами справи.
Провадження у справі № 922/4129/19 зупинено на час проведення експертизи.
Не погодившись з прийнятою ухвалою, позивач, Акціонерне товариство "Укртрансгаз", м. Київ, звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, якою просить скасувати ухвалу господарського суду Харківської області від 11.02.2020 у справі №922/4129/19 та направити справу до суду першої інстанції для подальшого розгляду позовної заяви АТ "Укртрансгаз" по суті.
Вважаючи оскаржувану ухвалу прийнятою з порушенням норм процесуального права позивач зазначає, що вивчення судом обставин справи шляхом надання належної оцінки наявним в достатньому обсязі в матеріалах справи доказам, надало б можливість суду самостійно з`ясувати всі питання оскаржуваної ухвали без потреби у спеціальних знаннях експерта та призначення судової експертизи у цій справі.
Зауважує, що клопотання відповідача про призначення експертизи не відповідає нормам процесуального права в частині обгрунтування дійсної потреби  у спеціальних знаннях для з`ясування обставин і не вмотивоване неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема, через неможливість отримання необхідних для проведення      експертизи матеріалів. На думку позивача, поставлені відповідачем питання стосуються дослідження обставин, встановлення яких не потребує наявних у експерта спеціальних знань, а також обставин, дослідження яких відноситься до компетенції суду та стосується питань права. Наполягає на порушенні судом ст.99, п.2 ч.1 ст.228 Господарського процесуального кодексу України. 
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.03.2020 сформовано колегію суддів Східного апеляційного господарського суду у складі: Дучал Н.М. - головуючий суддя, судді Гетьман Р.А., Хачатрян В.С.
05.03.2020 р. до Східного апеляційного господарського суду надійшла лише апеляційна скарга Акціонерного товариства "Укртрансгаз" з доданими до неї документами без матеріалів справи або їх копій.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 10.03.2020 р. витребувано у господарського суду Харківської області справу №922/4129/19 та відкладено вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження або залишення апеляційної скарги без руху до надходження справи №922/4129/19 до суду апеляційної інстанції.
Після надходження з господарського суду Харківської області матеріалів справи №922/4129/19, ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 13.04.2020року поновлено Акціонерному товариству "Укртрансгаз" пропущений процесуальний строк для подання апеляційної скарги на ухвалу господарського суду Харківської області від 11.02.2020 року у справі №922/4129/19. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою АТ "Укртрансгаз" на ухвалу господарського суду Харківської області від 11.02.2020 р. у справі № 922/4129/19. Розгляд апеляційної скарги призначено на 07.05.2020 р. о 12:00 год. 
Відповідач проти вимог апеляційної скарги заперечив з підстав, викладених у відзиві. Просить в задоволенні апеляційної скарги АТ "Укртрансгаз" на ухвалу господарського суду Харківської області від 11.02.2020 у справі № 922/4129/19 відмовити, ухвалу господарського суду Харківської області від 11.02.2020 у справі                  № 922/4129/19 залишити без змін.
В обґрунтування своєї позиції зазначає, що для встановлення факту наявності чи відсутності негативного небалансу необхідно встановлення наявності факту перевищення обсягів відібраного замовником послуг транспортування природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу цим замовником послуг транспортування. Вважає неможливим самостійне визначення вартості наданих послуг, що свідчить про необхідність для вирішення господарського спору спеціальних знань та призначення у справі судової експертизи.
У відповіді на відзив відповідача, апелянтом підтримані доводи щодо безпідставності  призначення судом у справі судової експертизи.
Відповідачем у письмових поясненнях наголошено, що наявні у справі докази  є взаємо суперечливими, а отже призначення у справі судової експертизи буде спрямоване саме на дотримання судом повноти та всебічності встановлення обставин справи та дотримання ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950року. 
Щодо посилань позивача на відсутність підстав для зупинення  провадження у справі № 922/4129/19, послався на п.2 ч.1 ст.228 та п.6 ч.1 ст.229 Господарського процесуального кодексу України, постанову Верховного суду від 12.11.2018року у справі № 911/3902/15, щодо права суду, у разі призначення по справі судової експертизи, зупинити провадження у справі. 
Представник апелянта в судовому засіданні підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги, просив її задовольнити, ухвалу господарського суду Харківської області від 11.02.2020року скасувати, справу направити до суду першої інстанції  для подальшого розгляду.
Представник відповідача просив оскаржувану ухвалу господарського суду Харківської області залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017р. №2147-VIII викладено Господарський процесуальний кодекс України у новій редакції, яка набрала чинності 15.12.2017р. 
Відповідно до ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
За положеннями ч. 1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
У відповідності до п.п. 1, 3 частини 2 ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Вивчивши матеріали справи, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення повноважних представників, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, Східним апеляційним господарським судом встановлено наступне.
Як свідчать матеріали справи, Акціонерне товариство "Укртрансгаз" звернулось до господарського суду Харківської області з позовом до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" про стягнення 788   983 913,83 грн. заборгованості за послуги балансування обсягів природного газу, 108   011 558,61 грн. пені, 9 587 603,17 грн. 3% річних, 25 394 125,38 грн. інфляційних втрат.
Позовні вимоги ґрунтуються на невиконанні відповідачем зобов`язань за Договором транспортування природного газу № 1512000744 від 17.12.2015 (далі - Договір), а саме п. 9.1. Договору, яким встановлено, що у разі виникнення у відповідача негативного місячного небалансу та його не врегулювання відповідно до Кодексу газотранспортної системи (далі Кодекс ГТС) у строк до дванадцятого числа місяця, наступного за газовим місяцем, відповідач зобов`язаний сплатити позивачу вартість послуг балансування. 
У відповідності до  п. 3 глави 4 Розділу 14 Кодексу ГТС, п.п. 9.4, 11.4 Договору позивачем складено та направлено на адресу відповідача акти про надання послуг балансування обсягів природного газу за період липень 2018 року-лютий 2019 року , разом з рахунками на оплату та звітами по точкам входу/виходу на весь обсяг негативного місячного небалансу, неврегульованого відповідачем у спірний період. 
За позицією позивача, обсяги негативних небалансів виникли у відповідача внаслідок безпідставного відбору ним з газотранспортної системи природного газу для покриття власних виробничо-технічних витрат без подання таких обсягів природного газу до газотранспортної системи та внаслідок несанкціонованих відборів з газорозподільної системи відповідача природного газу споживачами, у яких в спірні періоди не було жодного постачальника природного газу. 
Загальний обсяг вартості послуг балансування, за висновком позивача, складає 788   983 913,83 грн., які відповідачем не сплачені в строки, встановлені договором, що зумовило необхідність звернення до суду. Крім того, на зазначену суму позивачем нараховано штрафні санкції у вигляді пені, три проценти річних та інфляційні втрати.
Як свідчать матеріали справи, під час підготовчого провадження відповідач проти доводів позивача заперечував, посилаючись на необґрунтованість розрахунку небалансу, безпідставність врахування у розрахунку небалансу споживання газу підприємствами ТКЕ, на які розповсюджується дія розпорядження КМУ №717-р від 03.10.2018, а також невідповідність розрахунку 3 відсотків річних, пені та інфляційних втрат дійcним обставинам, які існували  між сторонами  у ході виконання договору.
05.02.2020 до господарського суду Харківської області від відповідача надійшло клопотання (вх. №2888) про призначення судово - економічної експертизи, адже обставини, проти яких заперечує відповідач та які спростовують позовні вимоги, не можуть бути підтверджені відповідачем самостійно, а експертний висновок, який в даному випадку є єдиним засобом доведення та належним доказом, може довести обставини, на які посилається відповідач у своїх запереченнях проти позовних вимог.
06.02.2020 представником АТ «Укртрансгаз» подано до суду першої інстанції заперечення на клопотання про призначення судово - економічної експертизи, яким просив відмовити у задоволенні клопотання відповідача про призначення судової експертизи, посилаючись на відсутність необхідності в призначенні експертизи, оскільки відповіді на питання, поставлені відповідачем, містяться у справі.
Клопотанням (вх. №3354), що надійшло до справи 10.02.2020,  відповідач просив суд призначити комплексну судову експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, на вирішення експертів поставити наступні питання:
1. Чи підтверджується документально врахування всього обсягу природного газу, отриманого АТ "Харківгаз" у фізичних точках виходу газотранспортної системи для подальшого його розподілу приєднаним споживачам для застосування АТ "Укртрансгаз" коефіцієнту 1,2?
2. Чи підтверджується документально та нормативно розрахунок, проведений АТ "Укртрансгаз", обсягу місячного небалансу в частині застосування коефіцієнту 1,2, якщо обсяг небалансу є меншим ніж 5% від загального об`єму природного газу, який надійшов до газорозподільної системи?
3. Чи підтверджується документально, заявлений у позовній заяві АТ "Укртрансгаз", розмір  заборгованості АТ "Харківгаз" перед АТ "Укртрансгаз" за  договором № 1512000744 від 17.12.2015 (з зазначенням сум та періоду такого прострочення)?
4. Чи обгрунтованими є наведені у справі розрахунки пені, 3% річних та інфляційних за договором № 1512000744 від 17.12.2015 (з зазначенням сум та періоду  такого прострочення)?
В обґрунтування клопотання відповідачем, окрім іншого зазначено, що послуги балансування надаються лише в рамках надання послуг транспортування природного  газу замовнику послуг транспортування та, відповідно, небаланс (позитивний або негативний) може виникнути виключно по обсягу природного газу щодо якого замовнику послуг  транспортування надається послуга транспортування, а в межах цієї послуги - послуга балансування. Для встановлення факту наявності чи відсутності негативного небалансу  є необхідним встановлення наявності факту перевищення обсягів відібраного замовником послуг транспортування природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу цим замовником послуг транспортування. На думку відповідача, самостійне визначення саме вартості наданих послуг є неможливим. Крім того, АТ «Харківгаз» зауважено, що можливість відповідача розрахуватись за природний газ для потреб ВТВ перед позивачем прямо залежить від затвердженого граничного допустимого розміру ВТВ, а також від суми передбаченої в тарифі на розподіл природного газу відповідної складової. Втім, протягом 2014 - 2019 років при формуванні та затвердженні тарифу на розподіл природного газу НКРЕКП було не враховано обсяги витрат газу на покриття ВТВ, що підтверджується постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.05.2019 у справі № 826/9826/18.
Вважає, що для об`єктивного вирішення спору, є необхідність у спеціальних знаннях та призначенні у справі судової експертизи.
З урахуванням доводів сторін щодо призначення судової експертизи у даній справі, дійшовши висновку про необхідність для правильного та об`єктивного розгляду даного спору з`ясування питань, що потребують спеціальних знань, ухвалою господарського суду Харківської області від 11.02.2020 у справі №922/4129/19 клопотання про призначення комплексної судової експертизи (вх. № 3354 від 10.02.2020) задоволено частково.
Призначено у справі № 922/4129/19 комплексну судову експертизу,  проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03057,             м. Київ, вул. Смоленська, 6).
На розгляд експерта поставлено наступні питання:
- Чи підтверджується документально та нормативно розрахунок, проведений      АТ "Укртрансгаз", обсягу місячного небалансу в частині застосування коефіцієнту 1,2, якщо обсяг небалансу є меншим ніж 5% від загального об`єму природного газу, який надійшов до газорозподільної системи?
- Чи підтверджується документально заявлений у позовній заяві АТ "Укртрансгаз" розмір заборгованості АТ "Харківгаз" перед АТ "Укртрансгаз" за договором                                № 1512000744 від 17.12.2015 за послуги балансування обсягів природного газу у розмірі 788 983 913,83 грн. за період липень 2018 року - лютий 2019 року?
- Чи обгрунтованими є наведені у справі розрахунки пені, 3% річних та інфляційних за договором № 1512000744 від 17.12.2015 (з зазначенням сум та періоду  такого прострочення)?
Перевіривши повноту встановлених судом першої інстанції обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, судова колегія Східного апеляційного господарського суду дійшла висновку про необґрунтованість апеляційної скарги, виходячи з наступного.
Згідно зі ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Доказами, згідно зі ст.ст.73, 76 Господарського процесуального кодексу України,   є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів;   показаннями свідків. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. 
Судова експертиза, в розумінні ст.1 Закону України "Про судову експертизу", це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:
1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;
2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.
При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч. 1 ст. 100 ГПК України).
Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. 
Означена правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 24.01.2018 у справі № 907/425/16 та від 24.01.2018 у справі № 917/50/17.
Так, предметом позову в даній справі є стягнення заборгованості, згідно договору транспортування природного газу за надані позивачем послуги балансування обсягів природного газу, враховуючи той факт, що на переконання позивача, відповідачем були допущенні негативні місячні небаланси у липні 2018 року - лютому 2019 року на суму 788 983 913,83 грн. 
Відповідач заперечує наданий позивачем розрахунок, вважаючи його необґрунтованим, зазначаючи, що обсяги природного  газу, спожиті підприємствами ТКЕ, на які розповсюджується дія розпорядження КМУ №717-р від 03.10.2018, не мають бути віднесені на небаланс АТ «Харківгаз», наголошуючи також на невідповідності розрахунку 3 відсотків річних, пені та інфляційних втрат дійcним обставинам, які існували  між сторонами  у ході виконання договору, тощо.
Суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи в межах предмету, підстав позовних вимог та заперечень на них, зважаючи на докази, долучені сторонами до матеріалів справи, вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про необхідність призначення у  даній справі судової експертизи.
Судова колегія апеляційної інстанції враховує, що рішення у конкретній справі приймається господарським судом за результатами дослідження безпосередньо цим судом належних і допустимих доказів, виходячи з фактів, встановлених у процесі розгляду справи. Виходячи із принципу диспозитивності господарського судочинства, місцевий господарський суд наділений виключною компетенцією щодо оцінки доказів при розгляді справи по суті, як суд першої інстанції. Така оцінка повинна ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні доказів у судовому процесі, з врахуванням сукупності всіх обставин. У випадку якщо суд приходить до висновку, що для надання оцінки певним обставинам справи необхідні спеціальні знання, суд вправі призначити судову експертизу.
Суд апеляційної інстанції до винесення рішення у справі щодо суті спору, відповідно до вимог чинного законодавства, не має права та не повинен давати суду першої інстанції як вказівок щодо того, які рішення потрібно приймати в конкретній справі, так і вказівок щодо обставин, які необхідно встановити для вирішення справи, а також наводити власні висновки про те, які обставини не доказуються при розгляді цієї справи, та коригувати питання, визначені судом першої інстанції.
Під час розгляду справи суд першої інстанції повинен діяти незалежно та неупереджено, здійснюючи оцінку доказів відповідно до своїх внутрішніх переконань, безпосередньо, повно, всебічно, об`єктивно в їх сукупності, керуючись законом. Надання судом апеляційної інстанції вказівок щодо достовірності та належності тих чи інших доказів може бути розцінено як втручання у компетенцію суду першої інстанції, що не узгоджується з вимогами ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
В господарському процесі суд, сторони, інші учасники можуть здійснювати ті дії, які передбачені господарськими процесуальними нормами. Роль і значення процесуальної форми полягає в тому, щоб забезпечити захист існуючих прав сторін та гарантувати винесення законних і обґрунтованих рішень. 
Господарський процес являє собою єдність процесуальних прав і обов`язків господарського суду, сторін та інших учасників процесу. Процесуальна форма є нормативно встановленим порядком здійснення правосуддя.
Тобто, переглядаючи ухвалу про призначення експертизи, суд апеляційної інстанції надає оцінку відповідності чи невідповідності такої процесуальної дії вимогам чинного законодавства.
Рішеннями Європейського суду з прав людини у справах Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands від 27.10.1993 (n. 33), та Ankerl v. Switzerland від 23.10.1996 (n. 38) встановлено, що принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. Рівність засобів включає: розумну можливість представляти справу в умовах, що не ставлять одну сторону в суттєво менш сприятливе становище, ніж іншу сторону; фактичну змагальність; процесуальну рівність; дослідження доказів, законність методів одержання доказів; мотивування рішень. Крім того, принцип змагальності тісно пов`язаний з принципом рівності, тоді як рівноправність сторін - один із необхідних елементів принципу змагальності, "без якого змагальність як принцип не існує". Рівноправність сторін є суттю змагальності, бо тільки через рівні можливості сторін можлива реалізація принципу змагальності.
У рішенні Європейського суду з прав людини "Дульський проти України" від 01.06.2006 (заява №61679/00), зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури. Більше того, суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та визначає строк для їх отримання.
Відповідно до ч.ч. 2,3 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність та допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок у їх сукупності.
Згідно з п.п.1,2 ч. 1 ст. 237 Господарського процесуального кодексу України, при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема, такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.
Отже, керуючись наведеними принципами, суд першої інстанції дійшов висновку про необхідність для з`ясування дійсних правовідносин між сторонами призначення у справі судової експертизи, яка поряд з іншими доказами надасть суду можливість повно, всебічно та об`єктивно перевірити всі обставини справи, на які посилаються учасники та вирішити визначені статтею 237 Господарського процесуального кодексу України питання, що є необхідним для ухвалення законного та обґрунтованого судового рішення. 
Колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції ґрунтовно зазначено про необхідність призначення у даній справі судової експертизи, питання, які поставлені судом на вирішення експерта, стосуються предмету спору, та вимагають спеціальних знань для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування.
Позивачем не пропонувалося питань, які слід поставити на вирішення експерта для з`ясування розміру заборгованості відповідача.
Стосовно тверджень апелянта про наявність у відповідача права самостійно замовити експертне дослідження, колегія суддів зауважує, що чинний Господарський процесуальний кодекс України не передбачає будь-яких обмежень щодо призначення судом експертизи, навіть, у разі наявності у матеріалах справи висновку експерта, поданого одним із учасників справи. Так само, наявність у матеріалах справи експертизи, проведеної на замовлення одного учасника, не позбавляє іншого учасника права також надати висновок експерта та інші докази відповідно до вимог ст.74 Господарського процесуального кодексу України.
Щодо зупинення провадження у справі, суд апеляційної інстанції зауважує наступне. 
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.
Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом господарського суду, що зумовлене неможливістю вирішення спору по суті за відсутності висновків про встановлення фактів, які можуть бути встановлені  експертом.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України, провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.
Враховуючи, що оскаржуваною ухвалою суду першої інстанції у справі, яка розглядається, призначено комплексну судову експертизу, а для проведення експертизи матеріали справи направляються до судово-експертної установи, і в цей період неможливо проводити відповідні процесуальні дії, господарський суд першої інстанції скористався правом, наданим йому процесуальним законом (частиною 1 статті 228 ГПК України), що не може вважатися порушенням норм процесуального права, яке тягне за собою наслідки у вигляді скасування відповідного судового акту.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.12.2018 у справі №910/9883/17.
Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Європейський Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).
З огляду на наведене, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що доводи заявника, викладені в апеляційній скарзі не обґрунтовані, не доведені належними та допустимими доказами.
Твердження заявника апеляційної скарги про неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права не знайшли свого підтвердження, у зв`язку з чим відсутні підстави для скасування ухвали господарського суду Харківської області від 11.02.2020 у справі №922/4129/19.
Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за апеляційний перегляд ухвали господарського суду Харківської області від 11.02.2020 у справі №922/4129/19 покладаються на заявника.
Керуючись ст. ст. 129, 270, 271, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Укртрансгаз", м. Київ на ухвалу господарського суду Харківської області від 11.02.2020р. у справі №922/4129/19 -залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду Харківської області від 11.02.2020р. у справі №922/4129/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки  оскарження визначені ст.ст. 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 12.05.2020 року 

Головуючий суддя                                                                    Н.М. Дучал

Суддя                                                                                           Р.А. Гетьман  

Суддя                                                                                           В.С. Хачатрян