УХВАЛА

31 березня 2020 року 
Київ
справа №640/18888/18
адміністративне провадження №К/9901/7146/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Усенко Є.А.,
суддів: Білоуса О.В.,  Гусака М.Б., 
розглянув матеріали касаційної скарги Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (далі - ГУ ДПС) на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.02.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.02.2020 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «Бест-Бай» до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (далі - ГУ ДФС) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 13.08.2018 №0042571404, №0042551404, 
У С Т А Н О В И В:
11.03.2020 ГУ ДПС (правонаступник - ГУ ДФС) подало до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.02.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.02.2020.
За змістом статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України відкриття касаційного провадження обумовлено, зокрема, відповідністю касаційної скарги вимогам цього Кодексу щодо форми і змісту касаційної скарги.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху як така, що подана з порушенням пункту 4 частини другої, частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС): у касаційній скарзі не зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав), до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.
Згідно з пунктом 4 частини другої статті 330 КАС у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
Відповідно до положень частини четвертої статті 328 КАС підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті (частина перша цієї статті стосується оскарження  рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції) є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
Додаткові вимоги до касаційної скарги зазначені в пункті 4 частини другої статті 330 КАС в залежності від підстави, з якої подається касаційна скарга.
В касаційній скарзі ГУ ДПС не вказує підставу для касаційного оскарження згідно з частиною четвертою статті 328 КАС.
Посилання ГУ ДПС в касаційній скарзі на висновок Верховного Суду щодо питання, якого стосується касаційна скарга, викладеного зокрема в постановах від 06.06.2018 (справа №П/8112247/14), від 12.06.2018 (справа №815/3310/17), від 14.08.2018 (справа №826/18156/18), від 06.11.2018 (справа №826/16277/14), не означає, однак, що ГУ ДПС дотримані вимоги пункту 4 частини другої статті 330 КАС, оскільки в касаційній скарзі не зазначено конкретну підставу для касаційного оскарження, передбачену частиною четвертою статті 328 КАС, так само, як і не зазначено, в чому саме не відповідають оскаржувані судові рішення висновку Верховного Суду в цих постановах.
Крім того, відповідно до частини четвертої статті 330 КАС до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору, а також копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.
ГУ ДПС до касаційної скарги не додало платіжне доручення про сплату судового збору.
Підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон України №3674-VI) (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) визначено, що за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.11.2018 відкрито провадження у цій справі.
За змістом оскаржуваних судових рішень позовна заява містить вимоги майнового характеру (про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 13.08.2018 №0042571404 про збільшення грошового зобов`язання з податку на додану вартість на 501 668,00 грн) та не майнового характеру (про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 13.08.2018 №0042551404 про зменшення розміру від`ємного значення з податку на додану вартість на 8 918,00 грн).
Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Законом України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб на 01.01.2018 встановлений у розмірі 1762,00 грн.
Абзацами першим частини третьої статті 6 Закону України №3674-VI (в редакції, чинній на час звернення з цим позовом до суду першої інстанції) встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України №3674-VI (у редакції, чинній станом на момент подання позову) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову не майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, ставка судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду становить 18 574,04 грн ((501    668,00 грн х 1,5 %) +1762,00 грн) х 200%).
Відповідно до частини другої статті 332 КАС до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Зважаючи на викладене, касаційна скарга залишається без руху із наданням десятиденного строку з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, протягом якого скаржник має право надати/надіслати суду касаційної інстанції: заяву, в якій зазначити підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав) та документ про сплату судового збору за подання касаційної скарги у розмірі, встановленому Законом України №3674-VI.
Керуючись статтями 332 КАС, Верховний Суд
У Х В А Л И В :
Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.02.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.02.2020  залишити без руху.
Встановити для усунення зазначених в ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Є.А. Усенко
О.В. Білоус 
 М.Б. Гусак ,
Судді Верховного Суду