Ухвала
 
23 березня 2020 року
м. Київ
справа № 207/857/15-ц
провадження № 61-2259ск20
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Яремка В. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 23 жовтня 2015 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року, клопотання про зменшення розміру судового збору у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
ВСТАНОВИВ:
У січні 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на заочне рішення Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 23 жовтня 2015 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року з пропуском строку на касаційне оскарження, разом із клопотання про звільнення від сплати судового збору.
Ухвалою Верховного Суду від 10 лютого 2020 року поновлено строк на касаційне оскарження, водночас у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору відмовлено, касаційну скаргу залишено без руху з підстави несплати судового збору у розмірі 7 308 грн.
У березні 2020 року ОСОБА_1 надіслала до суду заяву про усунення недоліків, до якої додала квитанцію від 09 березня 2020 року № 77411 про сплату судового у розмірі 2 000 грн. 
Водночас подала клопотання про зменшення розміру судового збору до 2 000грн.
Зазначене клопотання задоволенню не підлягає з огляду на таке.
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК Українисуд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Клопотання про зменшення розміру судового збору як і попереднє клопотання про звільнення від сплати судового збору мотивоване тим, що заявник перебуває у скрутному матеріальному становищі.
Проте заявник як на виконання ухвали Верховного Суду від 10 лютого 2020 року, так і на обґрунтування нового клопотання про зменшення розміру судового збору не надала підтверджуючих документів, що містять повну інформацію саме про її річний дохід за попередній календарний рік, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI може бути підставою для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору.
Вказані ОСОБА_1 у клопотанні про зменшення розміру судового збору обставини та докази не можуть вважатись достатньою підставою для зменшення розміру судового збору, оскільки не в повному обсязі характеризують її майновий стан та не свідчать про неможливість сплати судового збору на момент подання касаційної скарги. 
Отже, оскільки заявник не подала доказів її майнового стану, зокрема, повних відомостей про її річний дохід за попередній календарний рік та неспроможності сплатити судовий збір, підстави для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору відсутні.
На підставі наведеного, з урахуванням сплаченої частини судового збору заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 5 308 грн (7 308-2 000).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печер. р?ні/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Відповідно до частини першої статті 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. У частині другій статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Отже, наявні підстави для продовження строку для сплати судового збору у повному обсязі. 
Тому на підставі частини другої статті 127 ЦПК України суд продовжує строк для виконання вимог ухвали Верховного Суду від 10 лютого 2020 року про залишення касаційної скарги без руху.
Водночас заявника необхідно попередити, що у випадку незвернення з клопотанням про звільнення від сплати від судового збору та неподання повних відомостей про її річний дохід за попередній календарний рік або несплати судового збору та неподання доказів сплати судового збору касаційна скарга вважатиметься неподаною та її буде повернуто заявникові.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, 
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення судового збору відмовити.
Продовжити ОСОБА_1 строк для сплати судового збору, надавши додатковий п`ятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                               В. В. Яремко