УХВАЛА
 
28 травня 2020 року
м. Київ
 
справа № 702/249/18
провадження № 61-8206ск20
 
Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Бурлакова С. Ю.,
 
розглянув касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Монастирищенського районного суду Черкаської області від 29 листопада         2018 року та постанову апеляційного суду Черкаської області від 19 лютого  2019 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,
 
ВСТАНОВИВ:
 
18 травня 2020 року ОСОБА_1 надіслала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Монастирищенського районного суду Черкаської області від 29 листопада 2018 року та постанову апеляційного суду Черкаської області від 19 лютого  2019 року. Повний текст постанови апеляційного суду складено 22 лютого 2020 року. 
 
В касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції оскаржувані судові рішення скасувати і закрити провадження в справі.
 
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями            від 21 травня 2020 року для розгляду справи визначено суддю-доповідача Бурлакова С. Ю.
 
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.
 
Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390  ЦПК України).
 
Відповідно до частини 3 статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
 
Згідно з частиною 1 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.
 
Вказану касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження судових рішень, і ОСОБА_1 заявлено клопотання про поновлення цього строку, з посиланням на те, що копію повного тексту оскаржуваної постанови апеляційного суду вона отримала лише 04 травня 2020 року.
 
Також ОСОБА_1 зазначає, що з 03 січня 2020 року вона знаходилась на амбулаторному лікуванні в Монастирищенській районній лікарні, на підтвердження чого надала відповідну довідку.
 
Крім того, ОСОБА_1 вказує, що введення на території України карантину з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби COVID-19 унеможливило отримати правничу допомогу та подати касаційну скаргу в передбачений законом строк.
 
Однак зазначені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на таке.
 
Відповідно до даних Єдиного державного реєстру судових рішень постанова апеляційного суду Черкаської області від 19 лютого 2019 року оприлюднена           25 лютого 2019 року; повний текст постанови апеляційного суду складено            22 лютого 2019 року.
 
Як убачається з матеріалів касаційного провадження та оскаржуваних судових рішень, апеляційну скаргу на рішення Монастирищенського районного суду Черкаської області від 29 листопада 2018 року подано саме ОСОБА_3 , а тому вона повинна була цікавитися рухом справи.
 
Крім того, доказів щодо отримання копії повного тексту постанови апеляційного суду Черкаської області від 19 лютого 2019 року ОСОБА_1 04 травня            2020 року не надано, як і не надано доказів того, що вказане судове рішення їй не було надіслано апеляційним судом раніше.
 
Посилання ОСОБА_1 на те, що вона з 03 січня 2020 року знаходилася на амбулаторному лікуванні не є поважними, оскільки нею не наведено належних обґрунтувань, що завадило їй протягом майже року до моменту проходження лікування звернутися до суду із касаційною скаргою.
 
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року         № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12 березня             2020 року на всій території України встановлено карантин.
 
Отже, посилання ОСОБА_1 на те, що зазначені обставини унеможливили звернутися за професійною правничою допомогою та вчасно подати касаційну скаргу не можуть вважатися поважними, оскільки з моменту складання повного тексту постанови апеляційного суду і до введення на території України карантину пройшло більше одного року.
Таким чином, ОСОБА_1 необхідно надати до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести інші поважні підстави для поновлення строку та надати належні докази, зокрема, надати докази на підтвердження дати отримання копії повного тексту оскаржуваної постанови апеляційного суду.
Крім того, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
 
Натомість, в касаційній скарзі заявлено клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення в справі, з посиланням на те, що до 15 лютого 2020 року вона перебувала на обліку, як безробітна і після працевлаштування продавцем, 20 березня 2020 року була звільнена, у зв`язку із введенням на території України карантину з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби COVID-19.
 
У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади.
 
Згідно із статтею 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, у порядку передбаченому законом, може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору.
 
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір»враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу  позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або 
2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
ОСОБА_1 не надано належних доказів на підтвердження важкого майнового стану, зокрема, відомостей про доходи або їх відсутність за попередній календарний рік, відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір».
 
Разом із цим, у пункті 3 розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України зазначено, зокрема, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, статтями 185, 393 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
 
ЦПК України передбачено право заявника касаційної скарги на усунення недоліків касаційної скарги, зокрема, у випадку залишення її без руху для надання доказів сплати судового збору в установленому розмірі, в строки, визначені судом, які продовжуються до закінчення дії зазначеного карантину.
 
Таким чином, відсутні правові та фактичні підстави для задоволення клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги, у зв`язку із введенням на території України карантину.
 
Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт другий пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).
 
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня           2019 року становить 1 921 грн.
 
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Таким чином, за подання касаційної скарги на рішення Монастирищенського районного суду Черкаської області від 29 листопада 2018 року та постанову апеляційного суду Черкаської області від 19 лютого 2019 року необхідно сплатити 1 536 грн 80 коп. судового збору.
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК                                   у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
 
Частиною третьою статті 393 ЦПК України установлено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
 
Отже, касаційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху з наданням їй можливості усунути вищевказані недоліки.
 
На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Монастирищенського районного суду Черкаської області від 29 листопада         2018 року та постанову апеляційного суду Черкаської області від 19 лютого  2019 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 28 червня 2020 року але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
Якщо інші наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
 
У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                               С. Ю. Бурлаков