УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №296/2551/19 Головуючий у 1-й інст. Маслак В. П. 
Категорія 54 Доповідач Коломієць О. С. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2020 року Житомирський апеляційний суд у складі:
головуючого судді Коломієць О.С.
суддів Талько О.Б., Шевчук А.М.
з участю секретаря
судового засідання Драч Т.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Житомирі цивільну справу №296/2551/19 за позовом ОСОБА_1 до Житомирського міського голови Сухомлина Сергія Івановича, Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування розпорядження про накладення дисциплінарного стягнення,
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 11 грудня 2019 року, ухвалене суддею Маслак В.П. у м.Житомирі
в с т а н о в и в:

У березні 2019 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати розпорядження Житомирського міського голови від 21.02.2019 р. №205, яким його притягнуто до дисциплінарної відповідальності. В обґрунтування вимог зазначив, що 06.09.2018 р., між ним та міським головою було укладено контракт строком з 10 вересня 2018 року до 10 вересня 2021 року. 21.02.2019 р. Житомирським міським головою Сухомлиним ОСОБА_2 .І. було винесено розпорядження №205 про оголошення йому догани, як начальнику комунального підприємства «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради за неналежне виконання посадових обов`язків. Підставою винесення такого розпорядження стала службова записка заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради Ткачука Д.Г. від 22.01.2019р. №26/112, в якій зазначено про зниження виручки    КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради по роботі електротранспорту. Як на підставу відсутності своєї вини позивач послався на те, що показники порівняння про обороти і виручку Підприємства зроблені лише за листопад-грудень 2017р. та листопад-грудень 2018р., що виключає системність зниження показників готівкової виручки підприємства від роботи електротранспорту та виключає поняття системності вчинення порушення. Крім того вказує, що КП «ЖТТУ»  Житомирської  міської ради одноособово не здійснює функцію збирання виручки підприємства  від роботи електротранспорту, оскільки функцію збору  виручки  виконує КП «Житомиртранспорт» Житомирської міської ради  на підставі рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради №139 від 15.02.2017 р. та договору комісії від 08.06.2018 р. №08/06-1. Також, позивач зазначає про те, що в розпорядженні не вказано, в чому конкретно полягає порушення ним трудового законодавства, не зазначено дату вчинення дисциплінарного проступку, не доведено вину, як необхідну умову притягнення до дисциплінарної відповідальності. 
Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 11 грудня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. В обґрунтування скарги заявляє, що транспорт Підприємства працює відповідно до Правил експлуатації трамвая та тролейбуса, на підставі Законів «Про транспорт», «Про міський електричний транспорт» та ін. випуск транспорту регламентується нарядом, який розробляється службою руху, погоджується з депо, іншими службами і затверджується керівником підприємства. Суд в своєму рішення послався на наряд від 04.06.2018 р., не звернувши уваги на те, що це є замовленням на обсяг транспортної роботи тролейбусів і трамваїв на 2018 рік, яким передбачено випуск певної кількості транспорту при наявності технічної можливості, затверджене керівником підприємства Нечуйвітер А.В. Звіти про виручку за листопад-грудень 2017 року та листопад-грудень 2018 року, покладені в основу рішення, не відповідають вимогам документування та відповідно не можуть бути належними та допустимими доказами у справі. Також суд не проаналізував фінансові звіти Підприємства, відповідно до яких дохід за 2018 рік порівняно з 2017 роком суттєво збільшився. Крім того виручка від роботи електротранспорту не здійснюється лише КП «ЖТТУ», оскільки відповідно до Договору № 08/06-1 від 08.06.2018 таку функцію виконує і КП «Житомиртранспорт». Позивач стверджує, що як керівник підприємства, не приймав рішення про зменшення кількості випуску тролейбусів та відповідно не повинен нести відповідальність за це, оскільки ні умовами Контракту, ні Статутом підприємства не передбачена відповідальність за зменшення або збільшення випуску рухомого складу. Вважає, що висновок суду про те, що зменшення випуску тролейбусів стало наслідком зменшення готівкової виручки, а це в свою чергу призвело до погіршення фінансового стану підприємства, не підтверджено жодними доказами.
Представник відповідача Житомирського міського голови – Чернюк А.В. проти доводів апеляційної скарги заперечила, надіславши відзив, у якому просила відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. Рішення суду вважає законним, обґрунтованим та прийнятим у повній відповідності з нормами матеріального та процесуального права, а твердження апелянта безпідставними як такі, що не ґрунтуються на чинному законодавстві та доказах наданих сторонами.
В судовому засіданні представник апелянта просила апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове про задоволення позовних вимог.
Представники відповідачів просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах статті 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Рішення суду першої інстанції відповідає зазначеним вимогам закону.
Судом встановлено, що 06 вересня 2018 року між ОСОБА_1 та Житомирським міським головою ОСОБА_3 Сергієм Івановичем було укладено контракт строком до 10 вересня 2021 року. За умовами укладеного між сторонами контракту, Керівник зобов`язується здійснювати поточне управління оперативно-господарською, правовою, кадровою та фінансовою роботою підприємства, забезпечувати виконання його статутних цілей і фінансової дисципліни, діяльності, направленої на отримання прибутку та інвестиційної дисципліни, діяльності, направленої на отримання прибутку та інвестиційної привабливості підприємства, ефективного використання майна та інших об`єктів власності підприємства, в т. ч. переданих підприємству в користування, виконання вимог чинного законодавства України, Статуту підприємства та рішень власника підприємства та Органу управління майном згідно із Статутом, розпоряджень міського голови, а Орган управління майном зобов`язується створити належні умови для організації ефективної, безпечної та плідної праці керівника.
Розпорядженням міського голови Сухомлина С.І. №205 від 21.02.2019 р. начальнику КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради  ОСОБА_1 оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків (а.с.10). 
Підставою розпорядження стала службова записка заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради Ткачука Д.Г. від 22.01.2019 р. № 26/112, якою проінформовано міського голову щодо зниження виручки КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради по роботі електротранспорту згідно щоденного звіту про обороти і виручку  КП «ЖТТУ» міської ради (а.с.11). 
24.01.2019 р. начальник КП «ЖТТУ» ЖМР ОСОБА_1 на ім`я міського голови надав пояснення з приводу службових записок ОСОБА_4 та інформацію щодо зниження виручки.
На підставі вказаної службової записки ОСОБА_4 та пояснень ОСОБА_1 міським головою встановлено, що  кількість годин роботи електротранспорту в порівнянні з 2017 роком залишилась практично незмінною, але ефективність роботи електротранспорту при цьому суттєво знизилась. Про що свідчить системне зниження показників готівкової виручки підприємства від роботи електротранспорту. Тобто, при тому ж самому часі експлуатації рухомого складу та часі роботи працівників, підприємство зменшило обсяг доходів. Причиною такої ситуації стало зменшення кількості випуску тролейбусів, особливо, в «години пік», коли попит на послуги громадського транспорту є максимальним, зокрема серед категорії платних пасажирів.  Кількість транспорту, що випускається КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління»  Житомирської міської ради  згідно із затвердженими нарядами на випуск від 04.06.2018р. повинна була сумарно становити  93 одиниці в ранковий піковий період, 81 одиниця у вечірній і 30-42 в міжпіковий періоди. 
Згідно з проаналізованими звітами про щоденні випуски рухомого складу встановлено, що    начальник    КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради ОСОБА_1 самовільно зменшив (без узгодження з управлінням транспорту і зв`язку Житомирської міської  ради,  як замовником  перевезень) плановий  випуск тролейбусів до 85 одиниць під час ранкового піку та залишив без змін в міжпіковий період. Разом з тим, з літа 2018 року здійснюються додаткові рейси  тролейбусів у вечірньому (нічному режимі), що збільшило кількість годин роботи електротранспорту і пояснює незначну різницю в тривалості відпрацьованого часу в зазначені періоди 2017 та 2018 років.  
На підставі викладеного, міський голова дійшов висновку, що саме зменшення випуску в пікові години стало основною причиною зменшення фінансової ефективності роботи електротранспорту  підприємства. 
Також в розпорядженні зазначено, що при такому скороченні випуску рухомого  складу, рух тролейбусів почав не відповідати інформації на розкладах руху, що  розміщені на всіх зупинках електротранспорту міста та мобільних додатках, а інтервали руху між тролейбусами подвоїлись, що безумовно підриває довіру  пасажирів до роботи електротранспорту в місті.
На підставі викладеного, відповідно до статей 147-149 КЗпП України начальнику КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради  ОСОБА_5 Є ОСОБА_6 О. оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків. 
Суд першої інстанції ухвалюючи рішення, виходив з того, що відповідач належними та допустимими доказами довів суду факт невиконання позивачем своїх посадових обов`язків, визначених умовами контракту, наявність в його діях вини, що призвело до заниження прибутковості КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних підстав.
Працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця (стаття 139 КЗпП України).
Згідно ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.
Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.
Відповідно до положень ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.
Трудова дисципліна це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.
Дисциплінарний проступок – це невиконання або неналежне виконання працівником, покладених на нього чинним законодавством про працю, колективним і трудовим договором, трудових обов`язків. 
Складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. 
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни.
Згідно з п.1.1. контракту власником КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради є територіальна громада міста Житомира в особі Житомирської міської ради, Виконавчий комітет  Житомирської міської  ради є органом, який виконує функцію Органу управління майном в межах обсягів, визначених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» та рішенням Житомирської міської ради. 
За цим контрактом керівник зобов`язався, зокрема, здійснювати поточне управління оперативно-господарською, правовою, кадровою та фінансовою роботою підприємства. 
Керівник підзвітний та підконтрольний Органу управління майном у межах, встановлених чинним законодавством, статутом Підприємства та цим контрактом (п.1.6. контракту). 
Згідно п.2.2.3. контракту  керівник зобов`язаний забезпечувати  виконання фінансових планів підприємства, виробничих програм, договірних та інших зобов`язань, які прийняло на себе підприємство на виконання  розпоряджень міського голови, рішень власника та органу управління майном. 
У відповідності до пункту 2.2.4. контракту керівник зобов`язаний  забезпечувати своєчасне і повне внесення платежів до бюджету, включаючи  внески до Пенсійного фонду, державних цільових фондів, виплату заробітної  плати працівникам, дотримання погодженого графіка погашення відповідної  заборгованості. Забезпечити складання в установленому порядку річного фінансового плану Підприємства та подавати його на затвердження Органу управління майном (п.2.2.8). 
Подавати в установленому порядку Органу управління майном квартальну та річну фінансову звітність, звіт про виконання фінансового плану Підприємства. У разі невиконання фінансового плану Керівник подає Органу управління майном разом із звітом пояснення щодо причин його невиконання (п.2.2.9).
Згідно з пунктом 2.2.14. контракту керівник зобов`язаний забезпечувати прибуткову діяльність Підприємства, підвищення ліквідності та конкурентоспроможності виробленої продукції, наданих Підприємством послуг та виконаних робіт.
Відповідно до пункту 2.2.17. контракту  керівник зобов`язаний щоквартально подавати Органу управління майном письмовий звіт про виконання зазначених вище зобов`язань та про виконання економічних показників, передбачених контрактом та фінансовим планом Підприємства. Орган управління майном має право вимагати від керівника достроковий звіт про дії, якщо останній допустив невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків щодо управління підприємством та розпорядження його майном.
Пунктом 4.1. контракту сторони погодили, що у випадку невиконання чи неналежного виконання обов`язків, передбачених цим контрактом, вони несуть відповідальність згідно з законодавством та цим контрактом.   
Керівник підприємства мав забезпечити належну організацію роботи підприємства, випуск рухомого складу, отримання запланованих надходжень від продажу усіх видів проїзних документів. Тому не заслуговують на увагу доводи скарги з приводу того, що як керівник ОСОБА_1 почав працювати з вересня 2018 р., оскільки начальник підприємства незалежно від того, з якого часу приступив до своїх обов`язків, повинен був забезпечити виконання договірних (контрактних) зобов`язань.
31 січня 2018 року виконавчий комітет Житомирської міської ради в особі міського голови Сухомлина С.І. та КП «ЖТТУ» в особі начальника управління ОСОБА_7 .В. уклали Договір №1 про організацію здійснення перевезень пасажирів міським електричним транспортом шляхом надання трансфертів перевізнику. Предметом договору є пасажирські перевезення трамваями та тролейбусами у м. Житомир, що здійснює перевізник за замовленням замовника. Загальна вартість транспортних перевезень становить 168749600,00 грн. Замовник надає право перевізнику здійснювати перевезення пасажирів міським електричним транспортом за визначеними маршрутами та зобов`язується сплачувати за фактично виконані перевізником транспортні перевезення на умовах цього договору в межах затвердженого обсягу бюджетних призначень на 2018 рік в сумі 64 млн. грн. шляхом надання трансфертів перевізнику. Відповідно до умов вказаного договору перевізник зобов`язаний здійснювати оперативне управління рухом та вести облік виконання транспортної роботи на маршрутах, організовувати роботу з оперативного усунення технічних несправностей рухомого складу або його заміни; складати розклади та графіки руху, забезпечувати їх погодження із замовником.
П.п. 4.1.1. п.4.1 розділу 4 Правил експлуатації трамвая та тролейбуса, затверджених наказом Держкомітету України по житлово-комунальному господарству від 10.12.1996 р. № 103 визначено, що пасажирській перевезення здійснюються за постійними та тимчасовими і спеціальними маршрутами. Випуск рухомого складу для роботи на маршрутах регламентуються нарядом. Наряд розробляється службою руху, погоджується з депо, електрогосподарством, службою колії, плановим відділом та затверджується керівником підприємства міського електротранспорту.
Відповідно до Правил надання населенню послуг з перевезень міським електротранспортом, затвердженим постановою КМУ № 1735 від 23.12.2004 передбачено, що транспортні послуги надаються перевізником згідно з договором про організацію надання транспортних послуг, що укладається між замовником та перевізником на основі Типового договору про організацію надання транспортних послуг. У разі замовлення послуг уповноваженою юридичною особою договір підлягає узгодженню з відповідним місцевим органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування.
Таким чином, плановий випуск тролейбусів повинен бути погодженим начальником КП «ЖТТУ» з управлінням транспорту і зв`язку міської ради. Однак управління транспорту і зв`язку міської ради повідомило, що станом на 27.08.2019 р. зміни до міської автобусної мережі не вносились (а.с. 114).
Крім того, скоротивши випуск рухомого складу, рух тролейбусів перестав відповідати інформації на розкладах руху, які розміщені на зупинках електротранспорту міста та мобільних додатках.
Доводи апеляційної скарги про те, що керівник підприємства не приймав рішення про зменшення кількості випуску тролейбусів спростовуються матеріалами справи. Відповідно до службової записки ОСОБА_8 , адресованої начальнику КП «ЖТТУ» ОСОБА_9 О. від 27.09.2018 р. та підписаної ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , вбачається, що в зв`язку з нестачею на плановий випуск технічно справних тролейбусів, нехваткою кондукторів та водії, пропонується тимчасово скоротити окремі графіки на маршрутах тролейбусів та збільшити інтервали руху на маршруті трамвая на 1-2 хв. Однак, скаржником не надано доказів вжиття будь-яких заходів ним, як керівником підприємства, спрямованих на вирішення поставленого питання.
07 грудня 2018 року за дорученням міського голови з метою встановлення обставин, що призвели до розбіжностей між звітною інформацією та фактичними даними в термін до 11.12.2018 р. зобов`язано начальника КП «ЖТТУ» ОСОБА_12 О. надати копії звітів за листопад 2018 щодо фактичного випуску рухомого складу на лінії та кількість транспортних засобів, що заїхали з маршруту, які надавались на виконання доручення заступника міського голови Ткачука Д. ОСОБА_13 . від 24.09.2018 р. № 140/Д; копію журналу диспетчера по випуску рухомого складу за листопад 2018 р.; пояснення причин розбіжностей між звітами. 
Згідно з поданими звітами про виручку за листопад 2017 р., така сума становить 3927012,00 грн., за листопад 2018 р. – 3700209,00 грн, що на 5,78% менше за 2017 р.; за грудень 2017 р. – 3937323,00 грн., за грудень 2018 р. -3533607,00 грн., що є на 10,25% менше ніж за 2017р.
Таке зменшення виручки КП «ЖТТУ» стало підставою для необхідності внесення змін до Договору №1 та додаткового фінансування з бюджету.
Так, 09.11.2018 р. між виконкомом та підприємством укладено додаткову угоду № 1 до договору №1, відповідно до якої сторони погодили змінити обсяги бюджетних призначень на 2018 рік шляхом надання трансфертів перевізнику, збільшивши їх на суму 17045300,00 грн.
28.11.2018 р. сторони уклали додаткову угоду №2 до договору №1, відповідно до якої змінили абз.2 п.1 Договору та визначили, що загальна вартість транспортних перевезень становить 178653300,00 грн.
19.12.2018 р. сторони уклали додаткову угоду №3 до Договору №1, в якій змінили абз. 3 п.1 та визначили, що сума, яку зобов`язується сплачувати замовник перевізнику за фактично виконані перевізником транспортні перевезення складає 88443400,00 грн. за вказаним додатком до договору, обсяг планових надходжень від продажу усіх видів проїзних документів на листопад 2018 р. визначено в сумі 4661,00 тис.грн., на грудень 2018 р. – 4400,00 тис.грн. однак фактичний обсяг планових надходжень від продажу усіх видів проїзних документів за листопад 2018 р. склав 4213,67, за грудень 2018 – 4007,26.
Таким чином, при незмінній кількості годин роботи електротранспорту та працівників, ефективність роботи транспорту суттєво знизилась, підприємство значно зменшило обсяг доходів, про що свідчить системне зниження показників готівкової виручки підприємства від роботи електротранспорту, на що вплинуло зменшення випуску тролейбусів, до того ж в «години пік».
Тобто, керівник КП «ЖТТУ» в порушення умов Контракту щодо забезпечення виконання фінансових планів підприємства, прибуткової діяльності підприємства, підвищення ліквідності та конкурентноспроможності наданих послуг, допустив неналежне виконання своїх обов`язків як керівник підприємства.
Посилання позивача в апеляційній скарзі на неналежний аналіз судом першої інстанції фінансових звітів підприємства також спростовується матеріалами справи, наявними в ній копіями документів та доказами.
Зокрема, це договір №1 про організацію здійснення перевезень пасажирів міським електричним транспортом шляхом надання трансферів перевізнику та додаткові угоди до нього №1-№3, звіти про виручку листопад-грудень 2017р. та листопад – грудень 2018 р., розрахунки відшкодувань по Договору про фактичний обсяг планових надходжень від продажу усіх видів проїзних документів за листопад-грудень 2018 р.
За змістом статті 147 КЗпП України, вина працівника в порушенні трудової дисципліни є обов`язковою ознакою, яка надає можливість притягнути його до дисциплінарної відповідальності.  
Відповідно до частини 1 статті 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.
Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника.
Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами.
Відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від  19 жовтня 2016 року у справі № 6-2801цс15.
Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.
В службовій записці від 22.01.2019 заступник міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради Ткачук Д.Г. посилається на те, що відбувається систематичне зниження виручки КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради по роботі електротранспорту згідно із щоденними звітами про обороти і виручку цього підприємства: в листопаді 2018р. виручка знижена на 0,2 млн. грн. в порівнянні з листопадом 2017р., у грудні 2018р. виручка знижена на 0,4 млн. грн. в порівнянні з груднем 2017р. 
В письмових поясненнях на вказану службову записку ОСОБА_1 підтвердив, що виручка за реалізовані квитки в листопаді 2018 року в порівнянні з листопадом 2017 року зменшилась на 5%, в грудні 2018 року в порівнянні з груднем 2017 року зменшилась на 11%.    
Надані фінансові звітності також підтвердили даний факт.
Тому, неналежне виконання позивачем обов`язків передбачених умовами контракту, що призвело до зменшення фінансової ефективності роботи електротранспорту підприємства та визнання роботи керівника незадовільною, стало законною підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності. При цьому, відповідачем дотримано вимоги статті 149 КЗпП України та ст. 148 КЗпП України, оскільки службова записка ОСОБА_4 на ім`я міського голови подана 22.01.2019 р., а до дисциплінарної відповідальності позивача притягнуто 21.02.2019 р.
Також не може бути безумовною підставою для скасування вказаного розпорядження відсутність посилання у ньому на конкретні пункти контракту, які порушені позивачем виходячи з наступного. 
Відповідно до ст. 147 КЗпП України підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни. Закон не вимагає, щоб таке порушення обов`язково призводило до будь-яких шкідливих наслідків. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності досить, щоб був зафіксований сам факт порушення. Водночас наслідки порушення враховуються при визначенні тяжкості дисциплінарного проступку та виборі дисциплінарного стягнення.
У наказі (розпорядженні) про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, мають бути вказані фактичні обставини, які стали підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Відсутність у розпорядженні міського голови про накладення дисциплінарного посилання на конкретні пункти Контракту, які порушені позивачем, не спростовує саму наявність дисциплінарного проступку, який є доведеним та встановленим відповідно до вимог чинного законодавства.
Таким чином, висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення вимог позивача є вірним. 
Отже наведені в апеляційній скарзі доводи висновків суду першої інстанції не спростовують та не впливають на правильність прийнятого рішення, а зводяться лише до переоцінки доказів.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
На основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 11 грудня 2019 року – без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 23 березня 2020 року.

Головуючий:                          Судді: