ПОСТАНОВА
Іменем України

05 червня 2020 року 
м. Київ
справа №280/5161/19
адміністративне провадження №К/9901/7852/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Усенко Є.А.,
суддів: Гімона М.М.,  Гусака М.Б., 
розглянув у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Запорізькій області на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 17.02.2020 (судді - Круговий О.О., Прокопчук Т.С., Шлай А.В.) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ексім-Трейдінг» до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
У С Т А Н О В И В :
23.10.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю «Ексім-Трейдінг» (далі - ТОВ «Ексім - Трейдінг», Товариство, позивач) звернулось з адміністративним позовом до Державної податкової служби України (далі відповідач-1, ДПС України), Головного управління Державної податкової служби у Запорізькій області (далі відповідач-2, ГУ ДПС), в якому просило визнати протиправними та скасувати рішення комісії ГУ ДПС, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації: від 10.09.2019 №1274569/37255588 - про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових наклад- них податкової накладної від 28.05.2019 №84; від 11.09.2019 №1278278/37255588 - про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 28.05.2019 №86; від 12.09.2019 №1279743/37255588 - про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 11.06.2019 №92; від 12.09.2019 №1279741/37255588 - про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 24.06.2019 №98; від 24.09.2019 №1289045/37255588 - про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 16.07.2019 №103; зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, складені ТОВ «Ексім-Трейдінг», від 28.05.2019 №84; від 28.05.2019 №86; від 11.06.2019 №92; від 24.06.2019 №98; від 16.07.2019 №103; визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про внесення ТОВ «Ексім-Трейдінг» до переліку ризикових суб`єктів господарювання, викладене у протоколі засідання комісії №84 від 06.05.2019, та зобов`язати ГУ ДПС прийняти рішення про виключення ТОВ «Ексім-Трейдінг» з переліку ризикових суб`єктів господарювання.
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 25.11.2019 адміністративний позов задоволено частково: визнано протиправними та скасовано зазначені вище рішення комісії ГУ ДПС про відмову в реєстрації податкових накладних; зобов`язано ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складені ТОВ «Ексім-Трейдінг», від 28.05.2019 №84; від 28.05.2019 №86; від 11.06.2019 №92; від 24.06.2019 №98; від 16.07.2019 №103;  визнано протиправним та скасовано рішення комісії ГУ ДПС про внесення ТОВ «Ексім-Трейдінг» до переліку ризикових суб`єктів господарювання, викладене у протоколі засідання комісії №84 від 06.05.2019, зобов`язано ГУ ДФС виключити з бази ризикових платників ТОВ «Ексім-Трейдінг».
ГУ ДПС подало на це рішення апеляційну скаргу, яка згідно з ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 23.01.2020 була залишена без руху як така, що подана з порушенням вимог пункту 1 частини п`ятої статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України (до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору); відповідачу запропоновано усунути недолік апеляційної скарги, надавши суду апеляційної інстанції документ про сплату судового збору в розмірі 31    696,50 грн протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.
На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від відповідача надійшло клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, обґрунтоване тим, що відповідач не має можливості сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у зв`язку з арештом всіх рахунків до моменту повного погашення заборгованості.
17.02.2020 на адресу суду надійшло платіжне доручення №53 від 06.02.2020 про сплату судового збору  в розмірі 17 289,00 грн. При цьому ГУ ДПС вказувало, що сума судового збору, яка підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 17 289,00 грн, оскільки позовна заява Товариства містить шість позовних вимог немайнового характеру. 
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 17.02.2020 у задоволенні клопотання ГУ ДПС про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги відмовлено, апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 25.11.2019 повернуто заявнику.  
Висновок суду апеляційної інстанції щодо підстав для повернення апеляційної скарги вмотивований тим, що Товариством в позовній заяві заявлено одинадцять вимог немайнового характеру, розмір судового збору за подання апеляційної скарги складає 31    696,50 грн (1921,00 грн х 11 х 150%).
ГУ ДПС подало касаційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 17.02.2020, а справу направити для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції. 
Доводи, наведені в касаційній скарзі, про порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права обґрунтовані посиланням на те, що апеляційним судом невірно обчислено суму судового збору, внаслідок чого безпідставно повернуто апеляційну скаргу.
Позивач не реалізував процесуальне право подати відзив на касаційну скаргу. 
Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду перевірив правильність застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права та дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню.
Згідно з пунктом 1 частини п`ятої статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Частиною другої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.  Відповідно до цих положень апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а особі, яка звернулася з апеляційною скаргою, встановлюється строк для усунення недоліків апеляційної скарги. Апеляційна скарга повертається особі, яка її подала, якщо недоліки апеляційної скарги, яку залишено без руху, не усунуті в установлений судом строк.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюється Законом України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 (далі - Закон № 3674-VI).
Частиною першою статті 4 Закону №3674-VI (в редакції, чинній на час звернення Товариства з позовною заявою) встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем судовий збір встановлюється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання апеляційної скарги - у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (підпункти 1, 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
Відповідно до частини третьої статті 6 Закону №3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум) (частина четверта цієї статті).
Перевіряючи правильність сплати ГУ ДФС судового збору за подання апеляційної скарги, суду апеляційної інстанції слід було врахувати, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо), як способу усунення наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності, є однією вимогою. 
Аналогічний правовий висновок про застосування норм Закону №3674-VI при визначенні розміру судового збору за подання позовної заяви, в якій об`єднано об`єднанні декількох вимог немайнового характеру, був зроблений Верховним Судом в постанові від 12.11.2019 у справі №640/21330/18.
Товариство в позовній заяві об`єднало шість вимог немайнового характеру  та сплатило за її подання судовий збір у розмірі 11' 526,00 грн відповідно до платіжних доручень №336 від 21.10.2019 та №341 від 23.10.2019 (6 х 1921,00 грн). Розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції (враховуючи, що всі шість вимог були задоволені) складає 17' 289,00 грн (150 відсотків від 11' 526,00 грн).
Суд апеляційної інстанції, постановляючи ухвалу про повернення апеляційної скарги, помилково виходив з того, що  Товариство об`єднало в позовній заяві  одинадцять позовних вимог немайнового характеру, неправильно визначив розмір судового збору за подання апеляційної скарги та безпідставно повернув апеляційну скаргу ГУ ДФС у зв`язку з не усуненням її недоліків. 
Відповідно до частини першої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.
Керуючись статтями 345, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Запорізькій області задовольнити.
Ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 17.02.2020 скасувати, а справу направити до Третього апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Є.А. Усенко
М.М. Гімон 
М.Б. Гусак,
Судді Верховного Суду