УХВАЛА             

29 квітня 2020 року 
м. Київ
 
справа № 759/12425/18
провадження № 61-1621св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Сердюка В. В., Фаловської І. М., 
 
учасники справи:
позивач (за первісним позовом) -  ОСОБА_1 ,
відповідачі (за первісним позовом):  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
 
позивач (за зустрічним позовом) -  ОСОБА_2 ,
відповідач (за зустрічним позовом) - ОСОБА_1 ,
 
розглянувши у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу  ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2019 року у складі колегії суддів: Мельника Я. С., Іванової І. В., Матвієнко Ю. О.,
 
у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про вселення в житлове приміщення по місцю реєстрації і зобов`язання не чинити перешкоди у вселенні і користуванні житлом та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем реєстрації.

 
ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів
 
У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про вселення в житлове приміщення по місцю реєстрації і зобов`язання не чинити перешкоди у вселенні і користуванні житлом.
 
Позовна заява мотивована тим, що  з 1971 року позивач перебуває у шлюбі з відповідачем ОСОБА_3 та за час спільного життя набули відповідне майно, зокрема вказану квартиру, однак 17 квітня 2000 року він відчужив цю квартиру своїй дочці - відповідачу ОСОБА_2 . Вказує, що він зареєстрований у спірній квартирі, в ній також проживає відповідач ОСОБА_3 , яка не будучи власником квартири, чинить перешкоди йому у вселенні і користуванні квартирою, на підставі чого він просить суд вселити його в квартиру АДРЕСА_1 та зобов`язати відповідачів не чинити йому перешкод у вселенні і подальшого проживання у цій квартирі.
 
У серпні 2018 року ОСОБА_2 подала зустрічний позов, який обґрунтовує тим, що її батько ОСОБА_1 відчужив їй вказану квартиру, в якій вона і проживає, при цьому за умовами договору ОСОБА_1 зобов`язався виписатися з цього житла. Вказує, що ОСОБА_1 звільнив квартиру після її продажу і не проживає у ній, проте не знявся з реєстрації, а вона самостійно несе витрати з експлуатації та ремонту квартири, через що у неї виникають проблеми зі сплати надмірних комунальних послуг і таким чином порушуються її права, у зв`язку з вказаним просила суд визнати відповідача таким, що втратив право користування зазначеною квартирою та зняти його з реєстраційного обліку у вказаній квартирі.
 
Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 07 серпня 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено, зустрічний позов ОСОБА_2 задоволено, визнано ОСОБА_1 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 шляхом зняття його з реєстраційного обліку за цією адресою.
 
Постановою Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, рішення Святошинського районного суду міста Києва від 07 серпня 2019 року у частині задоволення зустрічного позову ОСОБА_2 скасовано та ухвалено у цій частині нове рішення про часткове задоволення цих позовних вимог.
 
Визнано ОСОБА_1 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 , а у задоволенні інших позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено.
 
У іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.
 
Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги
 
У касаційній скарзі, поданій у січні 2020 року до Верховного Суду,  ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати і направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. 
 
Рух справи в суді касаційної інстанції 
 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. 
 
Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-ІХ установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. Тому у тексті цієї постанови норми ЦПК України наводяться в редакції, яка була чинною станом на 07 лютого 2020 року.
 
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.
 
Ухвалою Верховного Суду від 23 січня 2020 року відкрито касаційне провадження у цивільній справі, витребувано її з Святошинського районного суду міста Києва.
 
10 лютого 2020 року справу розподілено колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в складі суддів Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Сердюка В. В., Фаловської І. М.
 
Позиція та висновки Верховного Суду
 
Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.
 
Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. 
 
Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про вселення в житлове приміщення по місцю реєстрації і зобов`язання не чинити перешкоди у вселенні і користуванні житлом та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем реєстрації призначити до судового розгляду.
 
Справу розглянути в порядку спрощеного позовного провадження колегією в складі п`яти суддів за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.
 
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                                              А. І. Грушицький

                                                                                                                          В. В. Сердюк

                                                                                                                          І. М. Фаловська