П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

28 травня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 420/7339/19	

                                                                                Головуючий в 1 інстанції: Радчук А.А.
                                                                                ухвала суду 1 інстанції прийнято у м. Одеса
                                                                                 16 березня 2020 року

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача:                                                    Танасогло Т.М.,
суддів:                                                                       Димерлія О.О., Єщенка О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 16 березня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,-
В С Т А Н О В И В :

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.
Одночасно із поданням адміністративного позову, ОСОБА_1 подано клопотання про призначення експертизи (а.с. 22).
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 16 березня 2020 року, зокрема визначено: 
призначити по справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити Одеському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, який знаходиться за адресою: вул. Прохорівська, 35, м.Одеса, 65000;
сторонам на вимогу експерта, надати усі необхідні документи для проведення експертизи;
судовому експерту у разі ненадання сторонами документів, які необхідні для проведення експертизи, повідомити про це суд;
перед судовим експертом поставити наступне питання:
- чи виконано написання календарних дат « 04.11.2019» та « 28.10.2019» на заяві ОСОБА_1 про звільнення за угодою сторін особисто ОСОБА_1 або іншими особами?;
зобов`язати Державну екологічну інспекцію Кримсько-Чорноморського округу надати до Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України оригінал заяви ОСОБА_1 про її звільнення за угодою сторін з 04.11.2019 року.
Вказаною ухвалою суду першої інстанції, в тому числі провадження по справі зупинено на час проведення експертизи.
Не погоджуючись з вказаною ухвалою, ОСОБА_1 звернулась до суду з апеляційною скаргою, в якій зазначила про порушення судом першої інстанції під час ухвалення вищевказаної ухвали норм матеріального та процесуального права.
У своїх доводах апелянт зазначає, що судом першої інстанції безпідставно задоволено клопотання позивача про призначення експертизи, зважаючи на ненадання відповідачем оригіналу документу, який мав би бути досліджений під час проведення експертизи, а саме заяви ОСОБА_1 про звільнення за угодою сторін.
Судова колегія вважає, що апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення (ухвали) в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.
З матеріалів справи вбачається та встановлено колегією суддів, апелянт під час звернення до суду першої інстанції із клопотаннями про призначення почеркознавчої експертизи посилалась на те, що нею дійсно було написано власноручно заяву про звільнення за угодою сторін, проте ОСОБА_1 особисто жодної календарної дати на написаній заяві не проставляла, що є істотним для досягнення згоди сторін. Тож, для вирішення питання про те, чи виконано написання календарних дат « 04.11.2019» та « 28.10.2019» на заяві ОСОБА_1 про звільнення за угодою сторін особисто ОСОБА_1 або іншими особами позивачем і заявлялось відповідне клопотання про проведення почеркознавчої експертизи.
При цьому, у своїх доводах апеляційної скарги, ОСОБА_1 зазначила, що призначення судової почеркознавчої експертизи є недоцільним з тих обставин, що оригінал документу, який мав би бути досліджений судовим експертом відсутній, про що в тому числі було відомо суду першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали зокрема. 
Крім того, сам відповідач у справі підтверджує відсутність у нього оригіналу відповідної заяви ОСОБА_1 про звільнення за угодою сторін.
Колегія суддів вважає такі доводи апелянта мотивованими з огляду на наступне.
Нормою ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Так, згідно з частиною 1 статті 102 КАС України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до п. 2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 № 53/5 основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 236 Кодексу адміністративного судочинства суд має право зупинити провадження у справі в разі призначення судом експертизи - до одержання її результатів.
Згідно ч. 1 ст. 105 КАС України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.
Вимогами частини 3 статті 105 КАС України передбачено, що при визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, визначеними цим Кодексом для витребування доказів.
Як свідчать матеріали справи, для проведення експертного дослідження судом першої інстанції неодноразово витребовувався оригінал документу, з приводу якого призначена почеркознавча експертиза, а саме: оригінал заяви ОСОБА_1 про звільнення за угодою сторін.
Проте, відповідного документу до суду відповідачем надано не було.
Вказані обставини на переконання колегії суддів свідчать про відсутність у суду першої інстанції обґрунтованих підстав для прийняття оскаржуваної ухвали та призначення почеркознавчої експертизи, оскільки документ, який мав би бути об`єктом експертного дослідження – заява ОСОБА_1 про звільнення за угодою сторін відсутній. Окрім того, наявність такого документу взагалі ставиться під сумнів апелянтом, оскільки представник відповідача у підготовчих судових засіданнях у суді першої інстанції, зокрема 14.01.2020 року, 21.01.2020 року, 04.02.2020 року, 11.02.2020 року особисто заявляв про тривалі пошуки заяви ОСОБА_1 про звільнення за угодою сторін та неможливість знаходження цього документу, а також проведення службового розслідування, у зв`язку із втратою відповідної заяви.
Не зважаючи на зазначене, суд першої інстанції постановив ухвалу про призначення судової почеркознавчої експертизи.
При цьому, колегія суддів зазначає, що основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису.   
Згідно частини 1 статі 103 КАС України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій (яким) доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 № 53/5 затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, розділом ІІІ якої регулюється питання оформлення матеріалів для проведення експертиз (досліджень).
Пунктами 3.1, 3.2 розділу ІІІ Інструкції визначено, що експертиза проводиться після подання органом (особою), який (яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції. До експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи (протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо).
У відповідності до п. 3.5 розділу ІІІ Інструкції, коли об`єкт дослідження не може бути представлений експертові, експертиза може проводитись за фотознімками та іншими копіями об`єкта (крім об`єктів почеркознавчих досліджень), його описами та іншими матеріалами, доданими до справи в установленому законодавством порядку, якщо це не суперечить методичним підходам до проведення відповідних експертиз. Про проведення експертизи за такими матеріалами вказується в документі про призначення експертизи (залучення експерта) або письмово повідомляється експерт органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).
Приймаючи до уваги те, що при розгляді справи виникли питання, які потребують спеціальних знань, при цьому документ який має бути досліджено експертною установою відсутній, колегія суддів вважає необґрунтованим висновок суду першої інстанції про доцільність задоволення заявленого ОСОБА_1 клопотання та призначення судової почеркознавчої експертизи.
При цьому, статтею 236 Кас України передбачено підстави для зупинення провадження у справі, зокрема, підстави для обов`язкового зупинення провадження у справі (ч. 1 ) та підстави для можливого зупинення провадження у справі (ч.2).
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 236 КАС України, суд має право зупинити провадження у справі в разі призначення судом експертизи - до одержання її результатів.
З огляду на задоволення клопотання позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи, судом першої інстанції на підставі п. 4 ч. 2 ст. 236 КАС України оскаржуваною ухвалою в тому числі було зупинено провадження у справі.
Проте, оскільки колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість прийняття ухвали судом першої інстанції про призначення експертизи, в свою чергу необґрунтованим також являється й висновок суду першої інстанції про наявність підстав для зупинення провадження у справі.
Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Відповідно до статей 74-76 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно зі ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Враховуючи вищевикладені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала Одеського окружного адміністративного суду від 16 березня 2020 року підлягає скасуванню, оскільки прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права.
У силу п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно зі ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції прийнято ухвалу з порушенням норм матеріального та процесуального права і є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 243, 308, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, –

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – задовольнити.
Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 16 березня 2020 року у справі № 420/7339/19 – скасувати.
Справу № 420/7339/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу – направити до Одеського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя 	 	Танасогло Т.М.	
Судді	    	Димерлій О.О.   Єщенко О.В.