УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 червня 2020 року
м. Київ
справа № 395/1544/14-к
провадження № 51-2838 впс19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                   ОСОБА_1 ,
суддів                                ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,  
розглянувши подання Черкаського апеляційного суду про    направлення кримінального провадження №12014000000000264 за обвинуваченням ОСОБА_4 з одного суду апеляційної інстанції до іншого, 
встановив:
До Верховного Суду у порядку статті 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) надійшло подання Черкаського апеляційного суду, за підписом його голови, про направлення кримінального провадження №12014000000000264  за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 368 Кримінального кодексу України (далі – КК), з Черкаського апеляційного суду до іншого апеляційного суду.
Подання апеляційного суду обґрунтовано тим, що до апеляційного розгляду справи  по суті, призначеного на 25 травня 2020 року, прокурором ОСОБА_5 було заявлено клопотання в порядку частини 3 статті 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі– КПК) про звернення з поданням до Верховного Суду для вирішення питання про направлення матеріалів кримінального провадження №12014000000000264 з Черкаського апеляційного суду до іншого апеляційного суду для розгляду по суті, мотивуючи необхідністю апеляційного розгляду зазначеного провадження колегією у складі п`яти суддів. Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду від 25 травня 2020 року клопотання прокурора ОСОБА_5 було задоволено. 
Учасники судового провадження належно повідомлені про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання не з`явилися, що не перешкоджає судовому розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення слухання подання до Суду не надходило. 
Перевіривши наведені у поданні доводи та вивчивши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що у задоволенні подання Черкаського апеляційного суду слід відмовити з наступних міркувань.
Згідно з частиною 3 статті 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а  також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Пунктом 2 частини 1 статті 34 КПК передбачено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Як убачається з подання, до Черкаського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_6 та прокурора ОСОБА_7 на вирок Кіровського районного суду міста Кіровограда від 09 лютого 2016 року щодо ОСОБА_4 .. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 грудня 2019 року зазначене кримінальне провадження передано на розгляд головуючому судді (судді-доповідачу) ОСОБА_8 , до складу колегії увійшли судді ОСОБА_9   та ОСОБА_10 , а 26 грудня 2019 року кримінальне  провадження щодо ОСОБА_4 прийнято до провадження та призначено апеляційний розгляд. 
Таким чином, Судом встановлено, що у Черкаському апеляційному суді утворено  склад суду для апеляційного розгляду кримінального провадження  №12014000000000264. 
Доводи, зазначені у клопотанні прокурора ОСОБА_5 щодо необхідності колегіального розгляду зазначеного кримінального провадження у складі п`яти суддів, із посиланням на статті 2 та 5 КПК, спростовуються Судом як такі, що не відповідають чинному законодавству України.
Відповідно до загальновизнаного принципу права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплено в частині 1 статті 58 Конституції України, відповідно до якої дія нормативно-правового акту в часі починається з моменту набрання цим актом чинності й припиняється з утратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали чи мали місце (офіційне тлумачення цього конституційного положення наведено в Рішенні Конституційного Суду України від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99). 
Формою реалізації частини 1 статті 58 Конституції України є положення частини 1 статті 5 КПК, яка регулює дію норм кримінального процесуального закону в часі та згідно з якою процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається відповідно до положень цього Кодексу, чинних на момент початку виконання дії або прийняття такого рішення. На відміну від кримінального (матеріального) закону, чинний кримінальний процесуальний закон не має зворотної дії навіть у тих випадках, коли його правила є більш сприятливими для учасників кримінального провадження. Повернення процесу (процесуальних дій) неможливе. 
У зв`язку з прийняттям Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» № 2447-VIII від 07 червня 2018 року норми КПК, які визначають предметну та інстанційну  підсудність, були змінені. 
Чинна редакція частини 4 статті 31 КПК передбачає, що кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів, крім випадків, передбачених частиною 12 статті 31 КПК при цьому кількість суддів має бути непарною.
За викладених обставин колегія суддів дійшла висновку, що у Черкаському апеляційному суді вже сформовано відповідний склад суду та призначено кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 до судового розгляду з урахуванням положень статей 31, 32, 34, 35 КПК, а тому підстав для задоволення подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення кримінального провадження №12014000000000264 з Черкаського апеляційного суду до іншого апеляційного суду  Суд не убачає.
Керуючись статтями 32, 34 КПК, Верховний Суд 
постановив:
Відмовити у задоволенні подання Черкаського апеляційного суду про направлення кримінального провадження №12014000000000264 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 368 КК, з Черкаського апеляційного суду до іншого апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає. 
 
Судді: 
  ОСОБА_1 	  ОСОБА_2                   	  ОСОБА_3