Постанова
Іменем України
 
21 травня 2020 року
м. Київ
 
справа № 754/16127/17-ц
провадження № 61-40712св18
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М.,    Червинської М. Є.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - директор Київського пансіонату ветеранів праці Коняхін Олександр Дмитрович,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25 квітня 2018 року у складі судді Саламон О. Б. та постанову Апеляційного суду міста Києва від 27 червня 2018 року в складі колегії суддів: Кулікової С. В., Лапчевської О. Ф., Музичко С. Г.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
1. Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
 
У грудні 2017 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до директора Київського пансіонату ветеранів праці Коняхіна О. Д. про зобов`язання скасувати наказ. 
 
Позовна заява мотивована тим, що наказ № 40-к від 21 квітня 2016 року                є незаконним, оскільки процедура прийняття рішення щодо виборів                        та призначення складу культурно-побутової комісії сфальсифіковані.
 
Просив скасувати наказ № 40-к від 21 квітня 2016 року про затвердження складу культурно-побутової комісії.
 
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
 
Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 25 квітня 2018 року, залишеним без змін постановою Апеляційного суду міста Києва від 27 червня 2018 року, у задоволенні позову відмовлено.
 
Суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов висновку, що позивачем не надано жодних належних, достовірних            та достатніх доказів на підтвердження того, що оскаржуваний наказ затверджено з порушенням норм діючого законодавства.
 
Рух справи у суді касаційної інстанції
 
Ухвалою Верховного Суду від 30 липня 2018 року відкрито касаційне провадження у справі № 754/16127/17-ц, витребувано її з Деснянського районного суду міста Києва.
 
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 13 квітня 2020 року справу передано Бурлакову С. Ю .
 
Узагальнені доводи касаційної скарги
 
У липні 2018 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу до Верховного Суду,          у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржені судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що суд залишили поза увагою, що спірний наказ не відповідає вимогам законодавчого акта, є незаконним, оскільки процедура прийняття рішення щодо виборів та призначення складу культурно-побутової комісії порушена, протоколи комісій не підкріплені листами реєстрації присутніх на зборах, з підписами присутніх, тобто сфальсифіковані. 
 
Доводи інших учасників справи
 
У вересні 2018 року Коняхін О. Д. подав до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, в якому вказував, що судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій є законним і обґрунтованим, а доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують. Указував, що в касаційній скарзі відсутнє посилання на норми матеріального та процесуального права, які було порушено.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судом
 
Суд установив, що відповідно до пунктів 1.1, 1.2 Положення про Київський пансіонат ветеранів праці (далі - Положення), пансіонат є стаціонарною соціально-медичною установою загального типу для постійного проживання громадян похилого віку, ветеранів війни та праці, інвалідів, які потребують стороннього догляду, побутового і медичного обслуговування, з утвореними         у разі потреби відділенням тимчасового перебування та відділеннями хоспісної допомоги, що входять як структурні підрозділи до складу пансіонату.
 
Пансіонат заснований на комунальній власності територіальної громади міста Києва та підпорядкований Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Засновником та власником пансіонату є територіальна громада міста Києва, від імені якої виступає Київська міська рада.
 
Відповідно до пункту 5.4. Положення у пансіонаті з числа підопічних                         і працівників утворюється і працює на громадських засадах культурно-побутова комісія, яка сприяє керівництву установи в підтримці здорового мікроклімату       в колективі, створенню відповідних соціально-побутових умов для проживання та організації культурно-масової роботи серед громадян, що проживають                у пансіонаті.
 
Відповідно до пунктів 1, 2 розділу І Положення про культурно-побутову комісію Київського пансіонату ветеранів праці, Культурно-побутова комісія Київського пансіонату ветеранів праці утворюється з метою посилення громадського контролю за роботою Київського пансіонату ветеранів праці. Комісія сприяє керівництву пансіонату в підтримці здорового способу життя, мікроклімату            в колективі, створенню відповідних соціально-побутових умов проживання          та організації культурно-масової роботи серед громадян, що проживають               у пансіонаті.
 
Відповідно до розділу ІІ Положення комісія утворюється з числа підопічних            і працівників пансіонату і працює на громадських засадах. Комісія формується шляхом створення ініціативної групи з числа підопічних і працівників пансіонату    і затверджується наказом директора Київського пансіонату ветеранів праці. Голова, заступник голови та секретар Комісії обираються на засіданні Комісії.
 
З протоколу № 1 засідання ініціативної групи мешканців Київського пансіонату ветеранів праці від 11 березня 2016 року убачається, що на порядок денний поставлено такі питанні: 
1. Обрання голови та секретаря ініціативної групи. 
2. Щодо необхідності проведення засідання розширеної ініціативної групи. 
3. Щодо призначення дати проведення наступного засідання ініціативної групи.
 
З протоколу № 2 загальних зборів Київського пансіонату ветеранів праці              по створенню розширеної ініціативної групи з числа бажаючих для проведення Установчих зборів по формуванню Координаційної ради при Київському пансіонаті ветеранів праці від 14 березня 2016 року убачається, що на порядок денний постановлено питання про обрання розширеної ініціативної групи               з підготовки до проведення Установчих зборів по формуванню Координаційної ради при Київського пансіонату ветеранів праці.
 
Згідно протоколу № 1/04 Установчих зборів культурно-побутової комісії Київського пансіонату ветеранів праці від 18 квітня 2016 року на порядок денний поставлено питання, зокрема, вибори персонального складу культурно-побутової комісії Київського пансіонату ветеранів праці, вибори голови і секретаря культурно-побутової комісії Київського пансіонату ветеранів праці, вибори ревізійної комісії культурно-побутової комісії. Із зазначеного протоколу убачається, що на засіданні були присутні як мешканці Київського пансіонату ветеранів праці так і представники адміністрації.
 
Наказом від 21 квітня 2016 року № 40к затверджено склад культурно-побутової комісії при Київському пансіонаті ветеранів праці, до складу якої, зокрема, входять мешканці Київського пансіонату ветеранів праці та представники адміністрації.
 
У наказ від 21 квітня 2016 року № 40к внесено зміни, у зв`язку з затвердженням наказу від 14 квітня 2017 року № 44к про склад культурно-побутової комісії при Київському пансіонаті ветеранів праці.
 
Наказом від 10 листопада 2017 року № 79к та наказом № 5к від 31 січня 2018 року затверджено новий склад культурно-побутової комісії при Київському пансіонаті ветеранів праці. 
 
2. Мотивувальна частина
Позиція Верховного Суду
 
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України (в редакції, чинній на дату подання касаційної скарги) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, вирішення справи.
 
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року            № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ». Частиною другою розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
 
За таких обставин розгляд касаційної скарги ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25 квітня 2018 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 27 червня 2018 року здійснюється Верховним Судом за правилами ЦПК України в редакції Закону від 03 жовтня 2017 року        № 2147-VIII, що діяла до 08 лютого 2020 року.
 
Згідно із положеннями частини другої статі 389 ЦПК України (в редакції, чинній на дату подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження                 є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Перевіривши доводи касаційної скарги, а також матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає.
 
Мотиви і доводи, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
 
Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається    як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
 
Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
 
За змістом статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше ніж                      за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
 
Згідно зі статтею 77 ЦПК України предметом доказування є обставини,                що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
 
Статтею 88 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному                    та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази             не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність                і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
 
Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Основного Закону України.
 
Касаційний суд, погоджуючись із висновками суду про відмову у позові через недоведеність позовних вимог, звертає увагу на те, що наказом від 10 листопада 2017 року № 79к та наказом № 5к від 31 січня 2018 року затверджено новий склад культурно-побутової комісії при Київському пансіонаті ветеранів праці,     що свідчить про те, що оскаржуваний наказ вже втратив свою чинність                   і не порушує права позивача.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
 
Колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки такі судові рішення                      є законними та обґрунтованими, а доводи касаційної скарги висновків судів       не спростовують.
 
Керуючись статтями 400, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
 
Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25 квітня 2018 року           та постанову Апеляційного суду міста Києва від 27 червня 2018 року залишити без змін.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту                      її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                                           С. Ю. Бурлаков
 
В. М. Коротун
 
М. Є. Червинська