ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2020 р.	Справа № 520/11371/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Перцової Т.С.,
Суддів: Жигилія С.П. ,  Русанової В.Б. ,
за участю секретаря судового засідання Ващук Ю.О.
          розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Старосєльцева О.В., м. Харків по справі № 520/11371/19
          за позовом        Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО"  
          до        Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради                
          про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ

Приватне акціонерне товариство "КОНЦЕРН АВЕК та КО" (далі по тексту - ПАТ «Концерн АВЕК та КО», позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі по тексту - Інспекція ДАБК, відповідач), в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №165/2565/0/250-19-П від 04.10.2019, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.
В обґрунтування позовних вимог стверджує, що перевірка на об`єкті «нежитлова будівля літ. «Ц-2» по вул. Академіка Павлова, 165-Д, за участю представника позивача не проводилась, акт перевірки від 19.09.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.09.2019 на адресу позивача не надходили. Пояснив, що 17.09.2019 на адресу позивача надійшло направлення на перевірку, строком дії з 04.09.2019 до 17.09.2019, та вимога виділити працівника для проведення перевірки. Позивачем, у відповідності до вимоги Інспекції ДАБК, викладеної у супровідному листі до направлення, було виділено посадову особу,  яка повинна була взяти участь у проведенні перевірки. Однак, крім надіслання направлення, що надійшло в останній день, відведений для проведення перевірки, жодних подальших дій щодо проведення перевірки відповідачем не вчинено, у зв`язку з чим 18.09.2019 позивачем було складено акт про непроведення перевірки на вказаному об`єкті у визначений термін. Вказав, що акт перевірки від 19.09.2019, на підставі якого відповідачем було винесено оскаржувану постанову, був складений за відсутності представника позивача, чим порушено п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011. 
Також зазначив, що посилання в оскаржуваній постанові на порушення позивачем пп. «а» п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 пп.3 п.11, абз.4 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 № 553, є необґрунтованим та таким, що порушує основні принципи державного нагляду, оскільки вказані положення лише надають певні права органам державного архітектурного-будівельного контролю під час проведення перевірки, а тому порушення позивачем положень цих норм є неможливим. Крім того, з посиланням на положення ст. 250 Господарського кодексу України, вказав на пропущення відповідачем строків застосування адміністративно-господарських санкцій. Зазначив, що термін виконання припису №666-Пр-У від 27.06.2018 Інспекцією ДАБК було встановлено до 27.08.2018, а оскаржувану постанову про накладення штрафу винесено 04.10.2019, тобто, після спливу одного року з дня вчинення правопорушення, що виключає притягнення позивача до відповідальності. 
Враховуючи викладене, вважає оскаржувану постанову Інспекції ДАБК протиправною та такою, що підлягає скасуванню. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2019 по справі № 520/11371/19 позов - задоволено.
Визнано протиправною та скасовано повністю постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради №165/2565/0/250-19-П від 04.10.2019 р. про накладення 30105,00 грн. штрафу.
Відповідач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального права, необґрунтованість рішення суду першої інстанції, просить суд апеляційної інстанції рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2019 по справі № 520/11371/19 скасувати, ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову. 
В обґрунтування вимог апеляційної скарги пояснив, що згідно з технічним паспортом, нежитлова будівля літ. «Ц-2» по вул. Академіка АДРЕСА_1 є самочинно збудованою у 2012 році. В ході перевірки ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» не представлено документів, що надають право на виконання будівельних робіт, обов`язковість отримання яких передбачено п.1 ч.1 ст.34, ч.ч.1, 2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у зв`язку з чим  відповідачем було видано припис від 27.06.2018 № 666-пр-У, яким зобов`язано позивача у двомісячний строк усунути виявлені порушення. Однак, позивачем вказані у приписі порушення усунуто не було, у зв`язку з чим на нього правомірно було накладено штраф оскаржуваною постановою. 
Вказав, що за клопотанням позивача Харківською міською радою прийнято рішення від 22.08.2018 № 1183/18 «Про надання земельних ділянок для експлуатації та обслуговування об`єктів самочинного будівництва», яким позивачу дозволено збереження самочинно розпочатого будівництва нежитлових будівель (торгівельного призначення), зокрема, будівлі літ. «Ц-2» на земельній ділянці, яка знаходиться в оренді; змінено вид використання земельної ділянки; визначено строк завершення будівництва об`єкту до 22.08.2021; зобов`язано позивача звернутись до Департаменту земельних відносин Харківської міської ради для оформлення додаткової угоди до договору про оренду землі від 14.09.2004 в частині зміни виду використання земельної ділянки та визначення строку завершення будівництва. Таким чином, міська рада, прийнявши вказане рішення, створила усі необхідні умови позивачу для виконання припису, оскільки після прийняття цього рішення останній мав можливість укладення додаткової угоди до договору оренди землі в частині зміни виду використання земельної ділянки та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкту до експлуатації, що було б повним виконанням спірного припису. Однак, ПАТ «Концерн АВЕК та Ко» так і не звернулось до Департаменту земельних відносин Харківської міської ради для укладення вказаної додаткової угоди, чим унеможливило завершення процедури збереження об`єкту самочинного будівництва (набуття права на виконання будівельних робіт, прийняття об`єкту до експлуатації та реєстрацію речових прав на нього). Пояснив, що порядок вирішення питань, пов`язаних із самочинним будівництвом, не передбачає зміни цільового призначення земельної ділянки в рамках процедури збереження об`єкта самочинного будівництва, ці процеси не є взаємопов`язаними та ототожнюються позивачем безпідставно. Процеси, пов`язані зі зміною цільового призначення земельної ділянки, які було ініційовано позивачем, не стосуються процедури збереження об`єктів самочинного будівництва та прийняття їх в експлуатацію, а отже, звернення ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» до Харківської міської ради за зміною цільового призначення земельної ділянки не свідчить про виконання припису.  
Вважає, що висновки суду першої інстанції про фактичну неможливість виконання припису від 27.06.2018 № 666-пр-У у двомісячний строк, є необґрунтованими, оскільки судом не враховано, що саме двомісячний строк виконання припису прямо встановлено законодавством - Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 № 553, а відтак, відповідач позбавлений можливості на свій розсуд встановити більший строк для виконання припису. 
Зазначив, що факт неотримання позивачем акту, складеного за результатами перевірки, який став підставою для притягнення останнього до відповідальності, не свідчить про порушення відповідачем процедури проведення самої перевірки. Стверджує, що представник позивача не прибув для підписання акту, складеного за результатами проведення позапланової перевірки, та протоколу про правопорушення, у зв`язку з чим, у відповідності до вимог абз.3 п.3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, вказані документи було направлено на адресу позивача поштою. З огляду на викладене, вважає, що висновок суду першої інстанції про порушення процедури проведення перевірки є помилковим і не вбачає підстав для визнання неправомірною постанови №165/2565/0/250-19-П від 04.10.2019 про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Представник позивача в надісланому до суду письмовому відзиві просив суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - без змін. 
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно з ч. 4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради за результатами позапланової перевірки, які оформлено актом № 666-А від 27.06.2018, встановлено факт розміщення на земельній ділянці по вул . АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0042) двоповерхової нежитлової будівлі літ. "Ц-2", яка має ознаки класу наслідків (відповідальності) СС-1.
Як зазначено в акті перевірки № 666-А від 27.06.2018, згідно з технічним паспортом, наданим до перевірки, виготовленим ДП "Земельно-проектне бюро" ТОВ "АГ Ріелті", інв. справа № 76 від 20.07.2017, громадський будинок нежитлова будівля літ. "Ц-2" по вул. Академіка Павлова, 165-Д, у м. Харкові загальною площею 240,4 кв.м, торгівельною площею 120,00 кв.м., самочинно збудована у 2012 році. В ході перевірки позивачем - ПрАТ "КОНЦЕРН "АВЕК та КО" відповідачу не було представлено документів, що надають право на виконання будівельних робіт з будівництва нежитлової будівлі літ. "Ц-2", розташованої по вул. Академіка Павлова, 165-Д,  у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0042) (а.с. 49-53).
На підставі вказаного акту Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради винесено припис №666-Пр-У від 27.06.2018  про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил,  яким ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" зобов`язано усунути допущене порушення у строк до 27.08.2018 (а.с. 54).
Відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу №787-Н від 30.08.2019 та № 851-Н від 17.09.2019, на підставі наказу Інспекції ДАБІ № 352 від 30.08.2019, головного спеціаліста сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Оріненка Ігоря Станіславовича було направлено для здійснення позапланової перевірки об`єкту: "Нежитлова будівля літ. "Ц-2" по вул. Академіка Павлова, 165-Д у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0042) щодо дотримання суб`єктом містобудування ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог припису від 27.06.2018 №666-Пр-У (а.с.55-59).
За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складено акт №787/851-А від 19.09.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.09.2019 (а.с. 60-65).
Як зазначено у вказаному протоколі, за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті "Нежитлова будівля літ. "Ц-2" по вул. Академіка Павлова 165-Д м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0042)" виявлено порушення пп. "а" п.3 ч. 3 ст. 41 Закону Україну "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 2 пп. 3 п. 11 та абз. 4. п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року №553, а саме невиконання обов`язкового для виконання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 666-Пр-У від 27.06.2018. Вказано, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 з урахуванням ч.9 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".
04.10.2019 Інспекцією ДАБК винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №165/2565/0/250-19-П, якою ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК та КО" визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 та накладено штраф у сумі 30105,00 грн.
Не погодившись із вказаною постановою, ПАТ «Концерн АВЕК та КО» звернулось до суду з цим позовом про визнання її протиправною та скасування.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з протиправності оскаржуваної постанови, як такої, що прийнята за результатами перевірки, проведеної з порушенням встановленої законом процедури, на підставі необґрунтованого висновку відповідача про невиконання вимог припису від 27.06.2018 № 666-пр-У, та без повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. 
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.
Згідно ст. 41 Закону України №3038-VI від 17.02.2011 "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, у тому числі є, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, зокрема: видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі по тексту - Порядок № 553).
Відповідно до абз. 4 п. 7 Порядку № 553, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Згідно з п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (п. 7 Порядку).
Пунктом 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до п.11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. 
Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, серед іншого, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством. 
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт (п.12 Порядку № 553). 
Пунктом 16 Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Згідно з п. 18 Порядку № 553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. 
У п. 17 Порядку № 553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
Із зазначеної норми вбачається, що протокол та припис складаються на підставі фактичних обставин, встановлених у відповідному акті. Акт, протокол та припис також є підставами для винесення постанови про накладення штрафу на відповідного суб`єкта містобудування.
Однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку. 
Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку №553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. 
Окрім того, у п. 21 Порядку №553 також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (далі по тексту - Порядок № 244), згідно з пунктом 13 якого протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).
У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.
Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.
Згідно з пунктом 14 Порядку № 244 під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком, а в п. 17 Порядку № 244 визначено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Натомість, відповідачем по справі не надано доказів на підтвердження того, що акт № 787/851-А від 19.09.2019 та протокол про порушення у сфері містобудівного законодавства від 19.09.2019 були складені у присутності суб`єкта містобудування - ПрАТ "КОНЦЕРН "АВЕК та КО". 
Так, матеріалами справи підтверджено, що направлення для проведення позапланової перевірки на спірному об`єкті №787-Н від 30.08.2019 було видане строком дії з 04.09.2019 по 17.09.2019.
Копія вказаного направлення була отримана ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» 17.09.2019, що зазначено в акті від 19.09.2019 (зворотній бік а.с.60) та підтверджується сторонами по справі.
Однак, 17.09.2019 перевірка проведена не була, у зв`язку з чим головним спеціалістом сектору інспекційної роботи Оріненком І.С. складено доповідну записку на ім`я начальника Інспекції ДАБК про продовження строку проведення позапланової перевірки на два робочі дні, з посиланням на відсутність суб`єкта містобудування з відповідними підтверджуючими документами у встановлений строк дії направлення від 30.08.2018 № 787-н (а.с.58).
17.09.2019 начальником Інспекції ДАБК було видане направлення № 851-н на позапланову перевірку об`єкту: "Нежитлова будівля літ. "Ц-2" по вул. Академіка Павлова, 165-Д у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки 6310136600:09:001:0042) щодо дотримання суб`єктом містобудування ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог припису від 27.06.2018 №666-Пр-У (а.с.55-59).
За приписами абз. 10 п.7 Порядку № 553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. 
Однак, відповідачем не надано доказів прийняття начальником Інспекції ДАБК письмового рішення про продовження строку проведення перевірки, а також не доведено існування обставин, які зазначені у доповідній записці як підстава для продовження перевірки. 
Резолюція начальника Інспекції ДАБК на службовій записці ОСОБА_1  «Черновол Т.І.» не містить ані дати її вчинення, ані конкретних вказівок на дії, які слід вчинити виконавцю, а отже, не може вважатися письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про продовження перевірки у розумінні абз.10 п.7 Порядку № 553 та не є підставою для видачі нового направлення від 17.09.2019 № 851-н. 
Також, слід відмітити, що акту про відсутність уповноваженої особи суб`єкта містобудування на об`єкті під час перевірки або акту про відмову суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, як це передбачено пунктом 12 Порядку № 553, ані 17.09.2019, ані 19.09.2019 фахівцями відповідача складено не було.
Натомість, як стверджує позивач, після отримання 17.09.2019 направлення від 30.08.2018 № 787-н ним було виділено уповноважену особу для участі у перевірці, однак, жодних дій, направлених на проведення перевірки, після надіслання направлення відповідачем не вчинялось. У зв`язку з чим 18.09.2019 посадовими особами ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» було складено акт про непроведення перевірки та направлено на адресу Інспекції ДАБК звернення № 659 від 18.09.2019 щодо повідомлення причин непроведення перевірки.   
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що відповідачем не надано доказів законності та наявності фактичних підстав для продовження перевірки на період з 18.09.2019 по 19.09.2019. 
Колегія суддів вважає за необхідне вказати, що доказів вручення направлення від 19.09.2019 № 851-н уповноваженій особі ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко», або повідомлення позивача в інший спосіб про перенесення строків проведення перевірки, відповідачем не надано ані до  суду першої, ані до суду апеляційної інстанції.  
За твердженням відповідача, у зв`язку з неявкою представника ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» для підписання акту від 19.09.2019 № 787/851-А та протоколу від 19.09.2019 останні були направлені позивачу поштою.
Разом з тим, жодних доказів повідомлення позивача про проведення перевірки саме 19.09.2019 та необхідність прибути 19.09.2019 для підписання акту відповідачем не надано. 
Враховуючи викладене, доводи відповідача про ухилення позивача від проведення перевірки та правомірність проведення останньої за відсутності уповноваженої особи позивача, колегія суддів вважає необґрунтованими. 
Таким чином, акт, складений стосовно ПрАТ "КОНЦЕРН "АВЕК та КО" не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, оскільки відповідачем порушено права позивача, а саме, право бути присутнім під час проведення перевірки.
Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07 лютого 2019 року у справі №201/3017/17.
Посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 15.01.2020 по справі № 818/1617/16, в якій суд не встановив підстав для скасування рішення органу державного архітектурно-будівельного контролю, прийнятих за наслідками проведення перевірки в умовах свідомого ухилення суб`єкта містобудування від її проведення, колегія суддів відхиляє, оскільки вказана постанова ухвалена за інших фактичних обставин, ніж у даній справі.
Так, у справі № 818/1617/16 суб`єкт містобудування був належним чином та завчасно повідомлений про дату проведення перевірки шляхом вручення йому відповідного направлення, в той час як в даному випадку направлення № 851-н від 17.09.2019 строком дії з 17.09.2019 по 19.09.2019 позивачу не направлялось та не вручалось. 
Крім того, колегія суддів вважає за необхідне відмітити, що акт від 19.09.2019 № 787/851-А та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено дату, час і місце розгляду справи відносно ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» - 04.10.2019 о 14:00 год., 61003, м. Харків, пров. Соборний, 1, каб. 205 - були направлені на адресу позивача поштою лише 30.09.2019, про що свідчать наявні в матеріалах справи копії опису до рекомендованого поштового відправлення, розрахункового чеку відділення ПАТ «Укрпошта» та накладної. 
Разом з тим, як зазначалось вище, пунктом 10 Порядку № 244 передбачено надання суб`єкту містобудування протоколу для підписання не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.
Доводи відповідача про те, що позивач відмовився від підписання акту та протоколу (посадова особа позивача не прибула для підписання акту та протоколу), у зв`язку з чим останні були направлені поштою, колегія суддів вважає необґрунтованими, з наступних підстав.
Відповідно до п.3 Порядку № 244 у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет.
Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.
Разом з тим, колегія суддів зауважує, що доказів відмови позивача від підписання акту та протоколу відповідачем не надано. Відмітка про відмову посадової особи позивача від підписання акту та протоколу, проставлення якої передбачено п. 13 Порядку № 244, у протоколі відсутня. 
Враховуючи викладене, колегія суддів відхиляє посилання відповідача на п.3 Порядку № 244 як на підставу вважати позивача таким, що отримав копію акту від 19.09.2019 № 787/851-А та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.09.2019. 
Згідно з п.20 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.
За приписами абз. 2 п.17 Порядку 244 відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. 
Колегія суддів зауважує, що єдиним документом, яким позивач повідомлявся про призначення на 04.10.2019 розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно нього, є протокол від 19.09.2019. 
Однак, вказаний протокол не може вважатися таким, що вручений позивачеві у розумінні п.3 Порядку № 244, з підстав, наведених вище, а відтак, позивач не може вважатися таким, що належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності шляхом направлення йому протоколу від 19.09.2019. 
Доказів повідомлення позивача не пізніше ніж за 3 доби про розгляд справи відносно нього в інший спосіб, ніж надіслання протоколу, відповідачем до матеріалів справи не надано.  
Посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 03.10.2018 по справі № 210/954/17 колегія суддів відхиляє, оскільки висновок про дотримання контролюючим органом процедури розгляду справи зроблений касаційним судом з урахуванням того, що директор суб`єкта містобудування був ознайомлений з направленням на перевірку під підпис, у зв`язку з чим доводи останнього про відсутність під час перевірки було відхилено судом. Крім того, як вбачається з вказаної постанови Верховного Суду, копію акту про проведення перевірки та протоколу від 26.10.2016 було направлено суб`єкту містобудування поштою 31.10.2016, в той час як розгляд справи було призначено на 08.11.2016. 
Натомість, у спірних відносинах позивач не був повідомлений про проведення перевірки, а відповідач не забезпечив направлення протоколу таким чином, щоб повідомити позивача про дату, час та місце розгляду справи відносно нього та забезпечити йому можливість бути присутнім під час розгляду справи, а також надати пояснення та докази з приводу встановленого протоколом порушення. 
Доводи відповідача про те, що у разі незастосування п.3 Порядку № 244 притягнення порушника до відповідальності буде неможливим, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки, як зазначалось вище, ця норма застосовується у разі відмови суб`єкта містобудування від підписання акту та протоколу, та направлена на запобігання ухилення порушника від притягнення до відповідальності, що не мало місця у спірних відносинах.  
З огляду на викладене, беручи до уваги відсутність доказів обізнаності позивача з фактом складення протоколу 19.09.2019, а також доказів ухилення позивача від підписання акту перевірки та протоколу від 19.09.2019, колегія суддів вказує, що відповідачем не доведено дотримання процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко».
За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Всупереч наведеним нормам відповідач як суб`єкт владних повноважень, правомірності прийнятої ним постанови від 04.10.2019 про притягнення ПрАТ «Концерн АВЕК» до відповідальності у вигляді штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, належним чином не довів. 
Враховуючи вищенаведене, у зв`язку з підтвердженим судовим розглядом порушенням процедури проведення перевірки та процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування постанови Інспекції ДАБК від 04.10.2019 № 165/2565/о/25-0-19-П.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.
Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.
Керуючись ч.4 ст.229, ч.4 ст.241, ст.ст.243, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 326-328  Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради  залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2019 року по справі № 520/11371/19  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя 	(підпис)	Т.С. Перцова	
Судді	(підпис)  (підпис) 	С.П. Жигилій    В.Б. Русанова