ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

07 травня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 160/6362/19	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Ясенової Т.І. (доповідач),
                               суддів:  Головко О.В., Суховарова А.В.,     
  
розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за апеляційною скаргою Дніпровської митниці Держмитслужбина рішення  Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.10.2019 року (суддя у 1 інстанції Сліпець Н.Є.) в адміністративній справі №160/6362/19 за позовом  Товариства з обмеженою відповідальністю " АМТ ТРЕЙД"    до  Дніпропетровської митниці ДФС        про  визнання протиправними та скасування рішень,-
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю " АМТ ТРЕЙД"   звернулося до суду з позовом до Дніпропетровської митниці ДФС, в якому просиловизнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці про коригування митної вартості товару від 13.03.2019 року №UA110000/2019/800057/2, від 18.03.2019 року №UA110000/2019/800059/2.
В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що з метою митного оформлення товарів позивач подав відповідачу усі документи, які підтверджують митну вартість товару, проте відповідачем прийняті оспорювані рішення з посиланням на невідповідність поданих документів вимогам ч. 10  ст. 58 Митного кодексу України  та визначено митну вартість товарів за резервним методом. Таким чином, позивач вважає вказані рішення суб`єкта владних повноважень необґрунтованими, протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.10.2019 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Дніпропетровської митниці про коригування митної вартості товару № UA110000/2019/800057/2 від 13.03.2019 року. Визнано протиправним та скасовано рішення Дніпропетровської митниці про коригування митної вартості товару № UA110000/2019/800059/2 від 18.03.2019 року. Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АМТ ТРЕЙД» за рахунок бюджетних асигнувань Дніпропетровської митниці ДФС судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3842,00 грн. 
В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволені позову.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що  під час здійснення Дніпропетровською митницею ДФС контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митними деклараціями встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, а також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної 
вартості товарів, а саме: декларантом не надані платіжні доручення, сертифікати походження, коносамент, не підтверджено оплати 70% оцінюваної партії товару. Також наявні розбіжності в документах на підтвердження транспортної складової та не надано до митного оформлення документів для підтвердження виробника товарів. З урахуванням викладеного, рішення про коригування митної вартості товарів прийняті з дотриманням норм митного законодавства України, враховуючи сумнів митного органу відносно митної вартості товару, які не спростовані позивачем.
Відповідно до вимог  статті 311 КАС України  справа розглянута в порядку письмового провадження.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла таких висновків.
Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ТОВ «АМТ Трейд» та компанією QINGDAO GIANT INDUSTRY AND TRADING CO., LTD укладено зовнішньоекономічний контракт №GNT-1-2017 від 05.12.2017 року.
Відповідно до п.1.1 контракту продавень продає, а покупець купує «товар», в асортименті, кількості, та за цінами, вказаними в Специфікаціях, які є невідємною частиною даного контракту.
Поставка товару здійснюється партіями і фіксується в Специфікаціях до даного контракту.  Якість товару має відповідати міжнародним стандартам, технічним умовам заводу-виробника. Товар, що поставляється повинен відповідати кількості, зазначеній у Специфікаціях.
З метою митного оформлення ввезеного товару, позивачем 11.03.2019 року подано електронну митну декларацію №UA110030/2019/002992, відповідно до якої до ввезення задекларовано товар №1, а саме: тачки ручні, несамохідні, садові, для легких будівельних та садово-городних потреб. Торговельна марка: Vitals. Країна виробництва: СN (Китай). Виробник: QINGDAO GIANT INDUSTRY AND TRADING CO., LTD.
Відповідно до даної декларації була заявлена митна вартість, що визначена за умовами контракту, із застосуванням основного методу.
Для митного оформлення позивачем були подані документи, а саме: зовнішньоекономічний контракт №GNT-1-2017 від 05.12.17 року; додаткові угоди №4 від 10.01.19 року, №2 від 28.02.19 року; специфікація №4 від 12.11.18 року до контракту; інвойс №СТ20181130-J від 22.11.2018 року; пакувальний лист від 22.11.18 року; митна декларація країни експорту №Е20180000138275489 від 27.11.18 року; технічний опис (характеристики) товарів від 22.11.18 року, а також для підтвердження транспортних витрат надано договір №1511-1/912/2018 від 15.11.18 року перевезення вантажу морським транспортом (фрахту); додаткова угода №2 від 28.02.19 року про перенесення терміну оплати фрахту на 31.03.2019 року; додаткова угода №5 від 01.04.19 року про перенесення терміну оплати фрахту до 07.04.2019 року; заявка на доставлення вантажу №1/1 від 19.11.18 року; коносамент №МRFB 18111641 від 29.11.18 року; рахунок на оплату морського фрахту 1 контейнера №L.20496 від 27.02.19 року; довідка про транспортні витрати від 27.02.19 року; акт виконаних робіт від 27.02.19 року про перевезення вантажу за рахунком №L.20496 від 27.02.18 року.
04.04.19 року ТОВ «АМТ ТРЕЙД» платіжним дорученням №148 перерахувало компанії-перевізнику 28 790 дол./США за перевезення вантажів за договором №1511-1/912/2018, у тому числі 1040 дол./США за перевезення вантажу в 1 контейнері згідно рахунку №L20496 від 27.02.19 року та акта виконаних робіт від 27.02.19 року.
Крім того, 24.04.19 року ТОВ «АМТ ТРЕЙД» платіжним дорученням в іноземній валюті № 43 сплатило компанії продавцю валютні кошти у сумі 45 859 дол./США за контрактом № GTN-1-2017.
Також, з метою митного оформлення ввезеного товару, позивачем 13.03.2019 року подано електронну митну декларацію №UA110030/2019/003162, відповідно до якої до ввезення задекларовано:
- товар №1 - тачки ручні, несамохідні, садові, для легких будівельних та садово-городних потреб. Торговельна марка: Vitals. Країна виробництва: СN (Китай). Виробник: QINGDAO GIANT INDUSTRY AND TRADING CO., LTD, Китай;
- товар №4  шини та покришки пневматичні гумові, нові, для використання на будівельних або промислових вантажно-розвантажувальних транспортних засобах.Торгівельна марка: дані відсутні. Країна виробництва: СN (Китай). Виробник: QINGDAO GIANT INDUSTRY AND TRADING CO., LTD, Китай;
- товар №7  арматура кріплення та аналогічні вироби з недорогоцінних металів. Торговельна марка: Vitals. Країна виробництва: СN (Китай). Виробник: QINGDAO GIANT INDUSTRY AND TRADING CO., LTD, Китай.
Відповідно до даної декларації була заявлена митна вартість, що визначена за умовами контракту, із застосуванням основного методу.
Для митного оформлення позивачем були подані документи, встановлені ч. 2  ст. 53 Митного кодексу України, а саме: зовнішньоекономічний контракт №GNT-1-2017 від 05.12.17 року; додаткові угоди №4 від 10.01.19 року, №2 від 28.02.19 року; специфікація №5 від 13.11.18 року до контракту; інвойс №GТ20181204-J від 23.11.2018 року; пакувальний лист від 23.11.18 року; митна декларація країни експорту №Е20180000142639827 від 04.12.18 року; технічний опис (характеристики) товарів від 22.11.18 року, а також для підтвердження транспортних витрат надано договір №1511-1/912/2018 від 15.11.18 року перевезення вантажу морським транспортом (фрахту); додаткова угода №2 від 28.02.19 року про перенесення терміну оплати фрахту на 31.03.19 року; додаткова угода №5 від 01.04.19 року про перенесення терміну оплати фрахту до 07.04.19 року; заявка на доставлення вантажу №1/2 від 20.11.18 року; коносамент №MREFB18112220 від 06.12.18 pоку; рахунок на оплату морського фрахту 1 контейнера №L20497 від 27.02.19 року; довідка про транспортні витрати від 27.02.19 року; акт виконаних робіт від 27.02.19 року про перевезення вантажу за рахунком №L20497 від 27.02.19 року; коносамент №42355891 від 10.03.19 року.
04.04.19 року ТОВ «АМТ ТРЕЙД» платіжним дорученням №148 перерахувало компанії-перевізнику 28 790 дол./США за перевезення вантажів за договором №1511-1/912/2018, у тому числі 1040 дол./США за перевезення вантажу в 1 контейнері згідно рахунку №L20496 від 27.02.19 року та акта виконаних робіт від 27.02.19 року.
Крім того, 24.04.19 року ТОВ «АМТ ТРЕЙД» платіжним дорученням в іноземній валюті № 43 сплатило компанії продавцю валютні кошти у сумі 45 859 дол./США за контрактом № GTN-1-2017.
За результатом опрацювання всіх поданих декларантом документів Дніпропетровською митницею ДФС встановлено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме:
За митною декларацією №UA110030/2019/002992 від 11.03.2019 року:
1) у відомостях щодо транспортно-експедиційного обслуговування у заявці від 19.11.18 року № 1/1, яка є невід`ємною частиною договору про надання транспортно-експедиційного обслуговування від 15.11.18 року № 1511-1/912/2018 не зазначено найменування та опис товару (не має посилання на коносамент, номери контейнерів, інвойс, тощо) який прийнятий до перевезення та не може кореспондуватись з наданим інвойсом на оплату наданих послуг від 27.02.2019 року № L20496, а тому не можуть бути об`єктивними та такими, що підтверджують транспортні витрати, що мають включатися до митної вартості товару;
2) інвойс від 27.02.2019 року № L20496 за умовами контракту від 15.11.2018 року № 1511-1/912/2018 має бути сплачений у сумі 1040,00 дол./США до 27.02.2019 року, отже на час подання документів до митного оформлення (11.03.2019 року) він мав бути оплачений, але декларантом платіжне доручення надане не було;
3) пунктом 3.5 контракту від 05.12.2017 року № GNТ-1-2017 року обумовлено, що протягом 10 календарних днів з моменту оплати 70% кожної партії товару продавець надсилає покупцю оригінали документів: рахунок-фактуру, пакувальний лист, морський коносамент завірені печаткою та підписом продавця та оригінал сертифікату про походження товару (форма А) з підписом та печаткою продавця.Проте, сертифікат походження на момент митного оформлення не надавався. Підтвердження оплати 70% оцінюваної партії товару не підтверджено.
4) надана до митного контролю митна декларація країни експорту від 27.11.18 pоку № Е20180000138275489 містить посилання на коносамент №967111121, який до митного контролю не надано. Зазначене може свідчити про наявність перевантажень, та не включення до вартості товару складових передбачених ч. 10 cт. 58  МК України.
За митною декларацією №UA110030/2019/003162 від 13.03.2019 року:
1) в пункті 10.5 контракту від 05.12.2017 року № GNT-1-2017 Компанія QINGDAO GIANT INDUSTRY AND TRADING CO.,LTD зазначено, як виробник товару. Однак, документального підтвердження щодо цього твердження не надано. Для підтвердження виробника товарів можуть бути надані документи, в тому числі: копія ліцензії на виробництво товару; копія нормативно-технічної документації на виготовлення товару; копія сертифікату на систему якості товару; копія сертифікату продукції власного виробництва; копія свідоцтва про присвоєння товару штрихового коду EAN. В митній декларації від 13.03.2019 року № UA110030/2019/003162 контракт від 05.12.2017 року № GNT-1-2017 заявлений під кодом 4104 як зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються. На зображеннях товару, доданих до митної декларації від 13.03.2019 року №UA110030/2019/003162 після проведення повного митного огляду маркування товару (торгова марка Vitals), виробник товару, а саме QINGDAO GIANT INDUSTRY AND TRADING CO.,LTD не зазначено. Продавцем в контракті від 05.12.2017 року № GNT-1-2017 виступає компанія QINGDAO GIANT INDUSTRY AND TRADING CO.,LTD. Це може свідчити про те, що виробник товару не є його продавцем, та договірні відносини з яким не встановлені, зазначене може свідчити про посередницький характер угоди. Документальне підтвердження виробника товарів до митного оформлення не надавались;
2) у відомостях щодо транспортно-експедиційного обслуговування у заявці від 20.11.2018 року №1/2, яка є невід`ємною частиною договору про надання транспортно-експедиційного обслуговування від 15.11.2018 року №1511-1/912/2018 не зазначено найменування та опис товару (не має посилання на коносамент, номери контейнерів, інвойс, тощо), який прийнятий до перевезення та не може кореспондуватись з наданим інвойсом на оплату наданих послуг від 27.02.2019 року № L20497, а тому не можуть бути об`єктивними та такими, що підтверджують транспортні витрати, що мають включатися до митної вартості товару;
3) інвойс від 27.02.2019 року № L20497 за умовами контракту від 15.11.2018 року № 1511-1/912/2018 має бути сплачений у сумі 1040,00 дол./США до 04.03.2019 року, отже на час подання документів до митного оформлення (13.03.2019 року) він мав бути оплачений, але декларантом платіжне доручення надане не було;
4) умовами контракту №1511-1/912/2018 року не передбачено надання гарантійного листа як зобов`язання сплатити рахунок за транспортно-експедиційні послуги;
5) пунктом 3.5 контракту від 05.12.2017 року № GNT-1-2017 обумовлено, що протягом 10 календарних днів з моменту оплати 70% кожної партії товару продавець надсилає покупцю оригінали документів: рахунок-фактуру, пакувальний лист, морський коносамент завірений печаткою та підписом продавця та оригінал сертифікату про походження товару (форма А) з підписом та печаткою продавця.Проте, сертифікат походження на момент митного оформлення не надавався. Підтвердження оплати 70% оцінюваної партії товару не підтверджено;
6) надана до митного контролю митна декларація країни експорту від 27.11.18 року № Е20180000142639827 містить посилання на коносамент № 606221077, який до митного контролю не надано. Зазначене може свідчити про наявність перевантажень, та не включення до вартості товару складових передбачених ч. 10 cт. 58  МК України.
На підставі ч. 3  статті 53 Митного кодексу України  Дніпропетровською митницею ДФС повідомлено декларанта про  необхідність подання протягом 10 календарних днів додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості, а саме:
- банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
- бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару;
- транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (заявка);
- прайс-листи виробника товару;
- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
Листом від 13.03.2019 року за митною декларацією №UA110030/2019/002992 від 11.03.2019 року декларантом до митного органу було надано наступні документи: довідку перевізника про транспортні витрати від 27.02.2019 року та пояснення про не можливість надання інших додаткових документів.
Листом від 15.03.2019 року за митною декларацією №UA110030/2019/003162 від 13.03.2019 року декларант повідомив про безпідставність та необґрунтованість вимог про надання додаткових документів та надав пояснення про неможливість надання додаткових документів.
За результатом проведеної митної оцінки, митним органом прийняті рішення про коригування митної вартості товарів №UA110000/2019/800057/2 від 13.03.2019 року та №UA110000/2019/800059/2 від 18.03.2019 року, згідно з якими митним органом відкоригована задекларована митна вартість товарів із застосуванням резервного методу за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів виходить з наступного.
За правилами частини 5  статті 382 Господарського кодексу України  права та обов`язки сторін зовнішньоекономічного договору (контракту) визначаються правом місця його укладення, якщо сторони не погодили інше. Порядок визначення права, яке має застосовуватися до договору (контракту) у разі недосягнення згоди сторін стосовно вказаного порядку, встановлюється законом про зовнішньоекономічну діяльність.
Згідно з приписами  статті 692 Цивільного Кодексу України, оплата товару за договором передбачена після передання товару чи товаророзпорядчих документів.
Частиною 1  статті 693 Цивільного Кодексу України  встановлено, що якщо договором встановлений обов`язок покупця частково або повністю оплатити товар до його передання продавцем (попередня оплата), то покупець повинен здійснити оплату в строк, встановлений договором купівлі-продажу. А якщо такий строк не встановлений договором, - у строк, визначений відповідно до  статті 530 цього Кодексу.
Нормами частини 2  статті 530 Цивільного Кодексу України  якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.
Приписами частини 1  статті 49 Митного кодексу України  визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
За правилами частини 1  статті 50 Митного кодексу України  відомості про митну вартість товарів використовуються для: 1) нарахування митних платежів; 2) застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; 3) ведення митної статистики; 4) розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.
Частинами 1 та 2  статті 51 Митного кодексу України  визначено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього  Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до  глави 9 цього Кодексу.
Нормами частин 1 та 2  статті 52 Митного кодексу України  регламентовано, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому  розділом VIII цього Кодексу  та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
За правилами частини 1  статті 53 Митного кодексу України  у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Частина 2  статті 53 Митного кодексу України  містить вичерпний перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення. До них відносяться: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій  статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Відповідно до частини 3  статті 53 Митного кодексу України, у разі якщо зазначені документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Таким чином, право митного органу на витребування додаткових документів виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Зазначене узгоджується з положеннями пункту 2 частини 5  статті 54 Митного кодексу України, за правилами якого відповідач може письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.
Нормами  статті 54 Митного кодексу України  констатовано, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом.
Частиною 3  статті 54 Митного кодексу України  встановлено, що за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень  статті 55 цього Кодексу.
Згідно з частиною 6  статті 54 Митного кодексу України  орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій  статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у  главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
За приписами частини 1  статті 55 Митного кодексу України  рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою  статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Правилами частини 1  статті 57 Митного кодексу України  визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
За змістом частини 2-8  статті 57 Митного кодексу України  основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього  Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей  59  і  60  цього  Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей  59  і  60  цього  Кодексу  за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до  статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до  статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених  статтею 64 цього Кодексу.
Згідно з правил частини 7  статті 54 Митного кодексу України  у разі, якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Як вбачається з рішень про коригування митної вартості товарів  №UA110000/2019/800057/2 від 13.03.2019 року та №UA110000/2019/800059/2 від 18.03.2019 року підставою для їх прийняття були наявні розбіжності в поданих документах до митного оформлення та відсутність в них всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
При цьому, як було зазначено раніше, право органу доходів і зборів на висунення письмової вимоги про надання додаткових документів виникає лише у разі, коли у документах, поданих для митного оформлення згідно ч. 2  ст. 53 Митного кодексу України, наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні обґрунтовані підстави вважати, про наявність взаємозв`язку між продавцем і покупцем, який впливає на заявлену декларантом митну вартість.
Однак всупереч вищевказаним вимогам Закону, витребувавши додаткові документи, митний орган не зазначив, які саме обставини ці документи повинні підтвердити або у своїй сукупності можуть спростувати/чи впливають на митну вартість товару, що свідчить про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.
Отже, сам факт подання декларантом не всіх додаткових документів без належного обґрунтування митницею, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не є підставою для відмови в митному оформленні товару.
Разом з тим, митний орган, встановивши вищевказані розбіжності, жодним чином не обґрунтовує, яким чином зазначені розбіжності, позбавляють митний орган можливості перевірити заявлену митну вартість імпортованого товару.
Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що з доказів, наявних в матеріалах справи вбачається, що позивачем надано усі необхідні документи, що стосуються числового значення митної вартості товару або методу її визначення, документи містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
Також колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції, що в рішеннях про коригування митної вартості товарів відсутнє порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як резервний метод. В рішенні не наведена навіть назва товару, митна вартість якого взята за основу. Не дано пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов. Не вказані причини, з яких не був застосований основний метод визначення митної вартості, та чотири другорядні методи і чому обраний саме резервний метод визначення митної вартості.
Щодо доводів відповідача в апеляційній скарзі про те, що до митного оформлення не надано документів для підтвердження виробника товарів, колегія суддів зазначає, що з наявних в матеріалах справи документів чітко слідує, що виробником товарів, які були заявлені до митного оформлення, є Китай. 
За таких обставин, відповідачем не доведена правомірність та обґрунтованість прийнятих оскаржуваних рішень, а тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення позову. 
На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та надано їм належну юридичну оцінку, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Керуючись статтями  241-245,  250,  315,  316,  321,  322,  327,  329 КАС України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.10.2019 року  - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з  дати прийняття  та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.
   
Головуючий - суддя                                                                      Т.І. Ясенова 

                               суддя                                                                      О.В. Головко 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров