УХВАЛА

16 квітня 2020 року 
м. Київ

Справа №  923/501/19 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:                  Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К., 
перевіривши матеріали касаційної скарги Регіонального відділення Фонду державного майна України в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі   
на рішення Господарського суду Херсонської області від 15.10.2019 (суддя Закурін М. К.)  
і постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.02.2020 (головуючий суддя Головей В. М., судді Разюк Г. П., Савицький Я. Ф.)
у справі № 923/501/19
за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі   
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірмово-промисловий комплекс «Корабел»   
про внесення змін до договору оренди      
В С Т А Н О В И В:
19.03.2019 скаржник надіслав безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Господарського суду Херсонської області від 15.10.2019 і постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.02.2020 у справі № 923/501/19.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 31.03.2020 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.
Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам статей 288, 290 Господарського процесуального кодексу України (у редакції, чинній з 08.02.2020), Суд встановив, що подана скарга їм не відповідає з огляду на таке. 
Згідно зі статтею 288 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення, учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення, строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.
Як убачається з матеріалів касаційної скарги, скаржник оскаржує постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.02.2020, повний текст якої складено 27.02.2020, тобто останній день оскарження за приписами частини першої статті 288 Господарського процесуального кодексу України припадає на 18.03.2020, натомість касаційну скаргу надіслав до суду лише 19.03.2020.
Скаржник до касаційної скарги додав заяву про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Господарського суду Херсонської області від 15.10.2019 і постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.02.2020 та зазначив, що копію оскаржуваної постанови скаржник отримав лише 05.03.2020, проте до касаційної скарги скаржник додав лише копію першої сторінки оскаржуваної постанови з вхідним штампом, що не може вважатися належним доказом підтвердження дати отримання оскаржуваної постанови, інших належних доказів з датою отримання повного тексту постанови суду апеляційної інстанції (копія конверта, довідка органу зв`язку) скаржник до заяви не додав.
Розглянувши клопотання про поновлення процесуального строку на подання касаційної скарги, колегія суддів зазначає таке.
Згідно з частиною першою статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідної заяви скаржника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.
При цьому, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.
Частиною третьою статті 292 Господарського процесуального кодексу України  визначено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку з належними доказами про дату отримання копії оскаржуваного процесуального документа.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.
Крім того, відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».
Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції закону, чинній на момент подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру розмір ставки судового збору складав 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну немайнову вимогу.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2019 установлено в розмірі 1   921 грн (позовна заява була подана у 2019 році).
Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги. 
15.10.2020 рішенням Господарського суду Херсонської області, залишеним без змін постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.02.2020, у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю. 
Як убачається з касаційної скарги, скаржник оскаржує рішення Господарського суду Херсонської області від 15.10.2019 і постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.02.2020 у справі № 923/501/19 повністю. 
Предметом позову є вимога про внесення змін до договору від 25.04.2005 №   1941.  
Отже, згідно з приписами Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на дату подачі касаційної скарги) судовий збір за подання касаційної скарги мав бути сплачений у розмірі 3 842 грн. 
Проте, скаржник до касаційної скарги не додав доказів про сплату судового збору. Водночас заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване тим, що фінансування витрат Регіонального відділення здійснюється з державного бюджету України і станом на 18.03.2020 недостатньо суми відкритих асигнувань. 
Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік умов, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.
Так, відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати з підстав викладених вище. Цей перелік умов є вичерпним.
Крім цього, статтею 129 Конституції України передбачено, що однією з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
В свою чергу, наявність таких умов скаржник у клопотанні про відстрочення сплати судового збору не навів, а склад сторін у справі та предмет позову не свідчить про можливість їх поширення на дані правовідносини, у зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.
Таким чином, у зв`язку з відсутністю в матеріалах касаційної скарги документів, що підтверджують сплату судового збору, скаржникові необхідно усунути недоліки касаційної скарги та подати до суду документ на підтвердження сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.
Згідно з частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. 
Враховуючи викладене вище, касаційна скарга Регіонального відділення Фонду державного майна України в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на рішення Господарського суду Херсонської області від 15.10.2019 і постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.02.2020 у справі №   923/501/19 підлягає залишенню без руху з наданням скаржникові строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги, а саме: необхідно навести інші підстави для  поновлення строку на касаційне оскарження з належними доказами про дату отримання копії оскаржуваного процесуального документу (копія конверта, довідка органу зв`язку; копія першої сторінки постанови з вхідним штампом скаржника не може вважатися належним доказом підтвердження дати отримання оскаржуваної ухвали) і надати докази сплати судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 3 842 грн, у строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Положеннями Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349 Господарського процесуального кодексу України, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19). 
Керуючись статтями 3, 119, 174, 234, 287-291, 292 Господарського процесуального кодексу України, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», Верховний Суд
У Х В А Л И В:
1. Визнати неповажними наведені Регіональним відділенням Фонду державного майна України в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі підстави для поновлення процесуального строку на подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Херсонської області від 15.10.2019 і постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.02.2020 у справі №   923/501/19. 
2. Відмовити Регіональному відділенню Фонду державного майна України в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги. 
3. Касаційну скаргу Регіонального відділення Фонду державного майна України в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на рішення Господарського суду Херсонської області від 15.10.2019 і постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.02.2020 у справі №  923/501/19 залишити без руху.
4. Надати Регіональному відділенню Фонду державного майна України в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху. 
5. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог даної ухвали касаційна скарга буде повернута скаржникові або у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає

Головуючий                                                                                 О. В.  Случ 

Судді                                                                                           Н. О. Волковицька 

                                                                                                        С. К. Могил