ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

07 травня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 160/8448/19	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Ясенової Т.І. (доповідач),
                               суддів:  Головко О.В., Суховарова А.В.,     
  
розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на рішення  Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.11.2019 року (головуючий суддя у 1 інстанції Серьогіна О.В.) в адміністративній справі №160/8448/19 за позовом  Товариства з обмеженою відповідальністю "КОЛДЕКС" до  Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про  скасування рішення,-
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "КОЛДЕКС" звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області області, в якому просило:
-  визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛДЕКС» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості №308 від 01.08.2019р.;
- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Колдекс"  (код ЄДРПОУ 42456901) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки ознаки ризиковості, визначені пунктом 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податків, не затверджені жодним нормативно правовим актом Державної фіскальної служби України, а існують лише у вигляді листа ДФС України від 05.11.2018 року №4065/99-99-07-05-04-18. При цьому, спірне рішення перешкоджає позивачу провадити господарську діяльність, руйнує ділову репутацію підприємства перед контрагентами та ставить під сумнів позитивну податкову історію товариства як платника податків.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.11.2019 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю "Колдекс"  до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості №308 від 01.08.2019р.Зобов`язано Головне управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Колдекс"  з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Колдекс"  понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3842,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області.
В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволені позову.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що включення ТОВ "КОЛДЕКС" до переліку ризикових здійснено на підставі оперативної інформації ДФС України, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником податків та відповідає п.1.6. Критеріїв ризиковості. При цьому, дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується контролюючими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовується для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків, про що не одноразово зазначалося в рішеннях Верховного Суду. 
В відзиві на апеляційну скаргу позивач просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. 
Відповідно до вимог  статті 311 КАС України  справа розглянута в порядку письмового провадження.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла таких висновків.
Як слідує з матеріалів справи, що під час здійснення господарської діяльності відповідно до ст.ст.  187,  201 ПК України  позивачем виписано та направлено на реєстрацію до ЄРПН податкові накладні №14 від 16.07.2019 року та № 79 від 16.07.2019 року, однак, на адресу останнього надіслані квитанції, відповідно до яких на підставі пункту  201.16  ст.  201 Податкового кодексу України  реєстрація податкової накладної зупинена та зазначено наступні підстави для зупинення: ПН/РК відповідає пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Також запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
Згідно витягу з протоколу ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 01.08.2019 року № 308 комісія Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації постановила: 01.08.2019р. за результатами розгляду фінансово-господарської діяльності та схеми роботи підприємства, Комісією зроблено висновок щодо віднесення (внесення) суб`єкта господарювання ТОВ "Колдекс"  (код ЄДРПОУ 42456901) до відповідного переліку (бази даних ІС «Податковий блок»), як такого, що відповідає критеріям ризиковості.
Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції, дійшов висновку, щона день прийняття комісією ГУ ДФС у Дніпропетровській області рішення, яким позивача внесено до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості (протокол №308 від 01.08.2019р.), критерії ризиковості платників податків існували виключно у вигляді листа ДФС України від 05.11.2018 року №4065/99-99-07-05-04-18, який не є нормативним актом Державної фіскальної служби України, не зареєстрований в Міністерстві юстиції України, він має лише інформаційний характер і не може бути застосований для прийняття рішення, щодо внесення суб`єкта господарювання до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.Також судом зазначено, що належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пп.1.6 п.1 Критеріїв протокольне рішення ГУ ДФС у Дніпропетровській області №308 від 01.08.2019 року не містить, матеріали, на підставі яких позивача віднесено до такого переліку, відповідачем до суду також не надано. При цьому,  внесення підприємства до переліку ризикових платників перешкоджають провадженню господарської діяльності останньому з огляду на те, що всі податкові накладні, які реєструє позивач в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, автоматично зупиняються і це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій (а саме необхідність постійно витрачати додатковий час, трудові та матеріальні ресурси на підготовку пояснень та копій документів з метою розблокування податкових накладних), а також руйнує ділову репутацію позивача перед контрагентами. Саме з цих підстав, суд дійшов висновку про протиправність спірного рішення та задоволення позовних вимог. 
Колегія суддів з вказаними висновками суду першої інстанції не погоджується, з огляду на наступне.
За приписами пункту  61.1  статті  61 ПК України  визначено, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт  62.1.2  пункту  62.1  статті  62 ПК України).
В свою чергу, згідно пункту  71.1  статті  71 ПК України  інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано статтями  72,   73 ПК України.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено  постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117  (далі - Порядок №117).
Пунктом 2 Порядку №117 передбачено, що терміни вживаються у такому значенні: моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм        підпункту "а"/"б"  пункту 185.1 статті 185,        підпункту "а"/"б"пункту  187.1  статті  187,абзацу першого пунктів  201.1,  201.7,  201.10    статті  201 ПК України  за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.
Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС.
Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням  ПК України  та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.
Відповідно до  статті 74 ПК України  податкова інформація, зібрана відповідно до цього  Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Підпунктом  20.1.45  пункту  20.1  статті  20 ПК України  передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку-даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Отже, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому        ПК України. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм        ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.
Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.
Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права також висловлена Верховного Судом у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 826/1902/15, від 18 вересня 2018 року у справі № 818/398/15.
При цьому, колегія суддів зазначає, що обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.
Разом з тим, дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.
Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 20.11.2019 року за результатами розгляду справи №480/4006/18 (адміністративне провадження №К/9901/18097/10). 
З урахуванням на вищенаведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що  внесення Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛДЕКС» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань.
За приписами частини 1  статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України  підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Таким чином, з огляду на викладене вище,  колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції прийнято рішення з неправильним застосуванням норм матеріального права та підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.
Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 317, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області - задовольнити.
Рішення  Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.11.2019 року - скасувати.
У задоволені позову - відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття  та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.
   
Головуючий - суддя                                                                      Т.І. Ясенова 

                               суддя                                                                      О.В. Головко 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров