ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 червня 2020 р.	Справа № 440/2399/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Перцової Т.С. ,  Русанової В.Б. ,
за участю: секретаря судового засідання - Ващук Ю.О. 
представника позивача - Семенка Б.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної служби геології та надр України на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 09.10.2019 року (суддя Алєксєєва Н.Ю.; м. Полтава) по справі № 440/2399/19
за позовом Приватного підприємства "Укрбудсервіс-ДВМ"        
до Державної служби геології та надр України                               
про визнання дій протиправними та скасування припису,
ВСТАНОВИВ:
Приватне підприємство "Укрбудсервіс - ДВМ" (далі також – позивач, ПП "Укрбудсервіс - ДВМ") звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної служби геології та надр України (далі також – відповідач, Держгеонадр України) про визнання протиправними дій щодо проведення планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері надрокористування ПП "Укрбудсервіс - ДВМ" та скасування припису від 05.06.2019 № 51. 
В обґрунтування вимог позивач посилався на те, що спірний припис винесений з порушенням Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Зазначав, що позивачем було отримано повідомлення про проведення планової перевірки №8559/03/14-19 від 08.05.2019, в якому зазначено, що перевірку будуть проводити посадові особи Державної служби геології та надр України, а не міжрегіонального територіального органу - Північний міжрегіональний відділ Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України. В направлені на проведення перевірки №30 від 03.06.2019 відповідачем зазначено, що воно видане на ім`я начальника Північного міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр Коляда Ю.В., головного спеціаліста Північного міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр Ляшенко О.В., провідного геолога ДО "Північно- Східна територіальна інспекція державного геологічного контролю за веденням робіт по геологічному вивченню та використанню надр" Самойленко Ю.В. Стверджував, що працівник Державної організації "Північно-Східна територіальна інспекція державного геологічного контролю за веденням робіт по геологічному вивченню та використанню надр" ОСОБА_1 , в розумінні Закону № 877-V не відноситься до посадових осіб органу державного нагляду (контролю). Вказана організація є окремою юридичною особою, і в розумінні Закону № 877-V не є контролюючим органом. Направлення на проведення перевірки № 30 від 03.06.2019 не містить вказаного переліку питань залежно від цілей заходу та ступеня ризику, а відтак воно не відповідає вимогам Закону № 877-V. Вказував, що позивач не був повідомлений про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами № 3866 від 09.06.2006 р. та його причини. Подані реєстраційні документи на роботи та дослідження з геологічного вивчення надр переєрестровані Держгеонадра України під державними реєстраційним номером У-17- 297/1. Разом з тим, до листа додано перелік РДГВН № 297, згідно якого строк виконання робіт закінчується IV квартал 2019 року.
Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив про відсутність підстав для задоволення позову, стверджуючи про правомірність проведення планової перевірки ПП "Укрбудсервіс - ДВМ", оскільки відповідно до переліку державних підприємств та організацій, що належать до сфери управління Державної служби геології та надр України входить Державна організація “Північно-східна територіальна інспекція державного геологічного контролю за веденням робіт по геологічному вивченню та використанню надр”. Таким чином, залучення до проведення перевірки провідного геолога ДО “Північно-Східна ТІДГК” ОСОБА_1 є правомірним. Держгеонадра зазначає про правомірність вимоги, як уповноваженого органу держави, який здійснює захист права власності від імені українського народу щодо проведення повторної експертизи запасів корисних копалин з метою об`єктивної оцінки мінерально-сировинної бази, забезпечення достовірності оцінених запасів корисних копалин відповідності їх якісних показників запланованим напрямам використання, створення умов для найповнішого, економічно раціонального й комплексного використання запасів родовищ корисних копалин з дотриманням вимог щодо охорони надр та навколишнього природного середовища тобто в межах здійснення права власності та з урахуванням необхідності періодичного аналізу результатів кожної стадії геологічного та техніко-економічного вивчення ресурсів корисних копалин ділянки надр (п. 2 Класифікації), тобто здійснення обліку та визначення ефективності використання корисних копалин в інтересах суспільства, у зв`язку із чим позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року адміністративний позов Приватного підприємства "Укрбудсервіс - ДВМ" – задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано припис Державної служби геології та надр України від 05 червня 2019 року №51.
В іншій частині позовних вимог відмовлено.
Стягнуто на користь Приватного підприємства "Укрбудсервіс - ДВМ" (вул. Гагаріна, 55, м. Гадяч, Гадяцький район, Полтавська область, 37300, код ЄДРПОУ 36249683) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 960,50 грн (дев`ятсот шістдесят гривень п`ятдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби геології та надр України ( вул. Антона Цедіка, 16, м. Київ 57, 03057, код ЄДРПОУ 37536031).
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи., просить суд апеляційної інстанції рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 09.10.2019 та прийняти нове рішення, яким в задоволенні адміністративного позову ПП "Укрбудсервіс - ДВМ" – відмовити в повному обсязі.
Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що Держгеонадра України у спірних правовідносинах діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому вважає вимоги позивача недоцільними та необґрунтованими.  
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Враховуючи, що відповідач оскаржує рішення суду першої інстанції лише в частині задоволення позовних вимог, тому оскаржене судове рішення переглядається судом апеляційної інстанції лише в цій частині в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. 
Судом встановлено, що 09.06.2006 Державна служба геології та надр України видала ПП “Укрбудсервіс-ДВМ” спеціальний дозвіл на користування надрами № 3866 /а.с. 53/.
Невід`ємною частиною спеціального дозволу на користування надрами від 09.06.2006 № 3866 є угода № 3866 від 16.12.2015 про умови користування надрами з метою видобування корисних копалин, згідно умов якої Держгеонадра надає надрокористувачу право користування ділянкою надр з метою видобування корисних копалин, а надрокористувач зобов`язується виконувати та дотримуватись умов користування ділянкою надр, передбачених дозволом, цією угодою та нормами діючого законодавства (а.с.55-61).
З 04 по 05 червня 2019 року Північним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадра проведено планову перевірку ПП “Укрбудсервіс-ДВМ” щодо дотримання вимог законодавства у сфері видобування корисних копалин (металічні руди, неметалічні корисні копалини, горючі тверді корисні копалини), дозвіл № 3866, на Гадяцькому-4 родовищі, Полтавська область, Гадяцький район, 2,0 км на південний захід від м. Гавдяч, площею 18,2 га, за результатами якої 05.06.2019 складено акт перевірки № 51/3866 (а.с.19-47).
Актом перевірки під час державного геологічного контролю встановлено порушення позивачем вимог законодавства, зокрема:
1)  статті 51 Кодексу України про надра, статті 24 Гірничого  закону України - робочий проект “Розробка Гадяцького-4 родовища суглинків”, розроблений науково-виробничим ТОВ “Інтерагроцентр”, м. Полтава, 2017, не погоджено Державною службою геології та надр України та в органах гірничого нагляду;
2) статті 24 Кодексу України про надра, постанови Кабінету Міністрів України № 615 від 30 травня 2011 року “Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами” - не виконується Угода про умови користування надрами від 16 грудня 2015 року № 3866 в частині: 
- стаття 5 пункт 5.3 при виконанні робіт відповідно до умов цієї Угоди надрокористувач зобов`язаний: дотримуватись вимог законодавства України, чинних стандартів, правил, норм виконання робіт, пов`язаних з користуванням надрами; зупинити проведення на наданій йому в користування ділянці робіт, передбачених Дозволом, після зупинення дії Дозволу або анулювання Дозволу. (Надрокористувач після зупинення дії спеціального дозволу № 3866 від 09.06.2006 року не зупинив проведення робіт з видобування суглинку Гадяцького-4 родовища (наказом Державної служби геології та надр України № 226 від 17.05.2017 зупинити дію спеціального дозволу з 01.02.2018 року). У 2018 році, згідно форми звітності 5-гр підприємством видобуто 7,7 тис.м3 суглинку); 
- стаття 7 п. 7.1 надрокористувач зобов`язаний щороку подавати до Держгеонадр інформацію щодо стану виконання Програми робіт за формою згідно з законодавством та надавати відповідні пояснення з питань, що входять до компетенції Держгеонадр (інформацію щодо стану виконання Програми робіт за 2017 та 2018 рік підприємством не надана).
3) постанови Кабінету Міністрів України від 22 грудня 1994 року № 865 “Про затвердження Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин” - не розпочаті роботи з виконання повторної геолого-економічної оцінки суглинків Гадяцького-4 родовища і перерахунку запасів та затвердження їх ДКЗ України (згідно форми 3-гр, державний реєстраційний номер У-17-297/1, початок виконання робіт - II квартал 2016 року);
На підставі акту перевірки та у зв`язку з виявленням вказаних порушень вимог законодавства Держгеонадра 05.06.2019 за № 51 складено припис, яким зобов`язано у строк до 04.07.2019 усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері надрокористування та подати в письмовій формі матеріали, які підтверджують факт усунення порушень.
Не погодившись з приписом, ПП “Укрбудсервіс-ДВМ” оскаржило його у судовому порядку. 
Приймаючи рішення в частині задоволення позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що припис № 51 від 05.06.2019 не відповідає вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з такого.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 1 Кодексу України про надра визначено, що надра - це частина земної кори, що розташована під поверхнею суші та дном водоймищ і простягається до глибин, доступних для геологічного вивчення та освоєння.
Відповідно до частини першої статті 13 Кодексу України про надра користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.
Згідно із статтею 14 Кодексу України про надра, надра надаються у користування для: геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення; видобування корисних копалин; будівництва та експлуатації підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод; створення геологічних територій та об`єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам`ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади та ін.); виконання робіт (здійснення діяльності), передбачених угодою про розподіл продукції; задоволення інших потреб.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 5 квітня 2007 року № 877-V /надалі - Закон 877-V/.
Відповідно до приписів ст. 1 Закону 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.
Частиною 1 ст. 2 Закону 877-V встановлено, що дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади /стаття 3 Закону України №877-V/.
Відповідно до частини четвертої статті 4 Закону України №877-V виключно законами встановлюються органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності.
Статтею 61 Кодексу України про надра визначено, що державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним використанням надр України здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.
Державний нагляд за веденням робіт з геологічного вивчення надр, їх використанням та охороною, а також використанням і переробкою мінеральної сировини (державний гірничий нагляд) здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Державний контроль за використанням і охороною надр у межах своєї компетенції здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Згідно Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого Указом Президента України від 06.04.2011 №391 (чинного на момент виникнення спірних правовідносин), Державна служба геології та надр України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.
Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону 877-V планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому.
Частиною 6 ст. 7 Закону 877-V встановлено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Частиною 7 ст. 7 Закону 877-V встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
За вимогами частини 8 статті 7 Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Матеріали справи свідчать, що у п. 1 припису від 03.06.2019 № 30 зазначено про те, що  Робочий проект “Розробка Гадяцького-4 родовища суглинків”, розроблений науково-виробничим ТОВ “Інтерагроцентр”, м. Полтава, 2017, не погоджено Державною службою геології та надр України та органами гірничого нагляду, що є порушенням вимог ст. 51 Кодексу України про надра № 132/94, ст. 24 Гірничого закону України № 1127.
Згідно вимог статті 51 Кодексу України про надра розробка родовищ твердих, рідких і газоподібних корисних копалин та переробка мінеральної сировини провадяться згідно з затвердженими проектами та планами робіт, правилами технічної експлуатації та охорони надр. Правила технічної експлуатації, проекти і плани розробки родовищ корисних копалин та переробки мінеральної сировини погоджуються користувачами надр з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра.
Відповідно до статті 24 Гірничого закону України гірниче підприємство при проведенні гірничих робіт повинно мати: спеціальний дозвіл на користування надрами; акт про надання гірничого відводу (крім користувачів нафтогазоносними надрами); технічний проект, затверджений і погоджений у встановленому порядку; геолого-маркшейдерську, технічну та обліково-контрольну документацію (календарні плани розвитку гірничих робіт, проекти, паспорти, схеми).
Постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року №1174 затверджено Положення про Державну службу геології та надр України, відповідно до п.1 якого Державна служба геології та надр України (Держгеонадра) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.
Відповідно до пп.1 п.3 наведеного Положення основними завданнями Держгеонадр є, зокрема, реалізація державної політики у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.
Держгеонадра відповідно до покладених на неї завдань здійснює інші повноваження, визначені законом (пп.32 п.4 Положення).
Пунктом 9 вказаного Положення передбачено, що Держгеонадра у межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України і постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України і наказів Мінприроди видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.
Наказом Державної служби геології та надр України від 22 лютого 2013 року №96 затверджено Методичні рекомендації щодо погодження правил технічної експлуатації, проектів і планів розробки родовищ корисних копалин та переробки мінеральної сировини, розділом 2 яких встановлено Рекомендації щодо розгляду матеріалів, які подаються на погодження до Держгеонадр України.
Аналіз наведених вимог законодавства свідчить, що проекти розробки родовищ корисних копалин мають бути погоджені з Державною службою геології та надр України.
Разом з тим, матеріали справи не містять та позивачем не надано на вимогу суду апеляційної інстанції доказів погодження у встановленому законодавством порядку Робочого проекту “Розробка Гадяцького-4 родовища суглинків”, розробленого НВТОВ "Інтерагроцентр" згідно договору № ПР-20/17 від 12.04.2017 та технічного завдання ПП "Укрбудсервіс-ДВМ", що є порушенням вимог ст. 51 Кодексу України про надра № 132/94, ст. 24 Гірничого закону України, у зв`язку з чим колегія суддів вважає п. 1 припису відповідача від 05.06.2019 № 51 правомірним.
Скасовуючи припис в цій частині суд першої інстанції виходив з того, що у позивача станом на 2014 рік наявний затверджений та погоджений у встановленому порядку проект розробки родовища корисних копалин, що підтверджується актом перевірки № 14/3866 від 27.02.2014 (т. 1 а.с. 192). Отже, відсутність погодженого робочого проекту “Розробка Гадяцького-4 родовища суглинків”, розробленого науково-виробничим ТОВ “Інтерагроцентр”, м. Полтава 2017, не свідчить про порушення позивачем норм законодавства про надра.
Однак колегія суддів не погоджується з даним висновком суду першої інстанції, оскільки вказаний Робочий проект “Розробка Гадяцького-4 родовища суглинків”, розроблений НВТОВ "Інтерагроцентр" у 2017 році, а тому він підлягав погодженню із Державною службою геології та надр України у відповідності до вимог чинного законодавства України. 
Пунктом 2 припису визначено, що не виконується Угода про умови користування надрами від 16 грудня 2015 року № 3866 в частині: Стаття 5 пункт 5.3 При виконанні робіт відповідно до умов цієї Угоди Надрокористувач зобов`язаний: дотримуватись вимог законодавства України, чинних стандартів, правил, норм виконання робіт, пов`язаних з користуванням надрами; - зупинити проведення на наданій йому в користування ділянці робіт, передбачених Дозволом, після зупинення дії Дозволу або анулювання Дозволу (Надрокористувач після зупинення дії спеціального дозволу № 3866 від 09.06.2006 року не зупинив проведення робіт з видобування суглинку Гадяцького-4 родовища (наказом Державної служби геології та надр України № 226 від 17.05.2017 зупинити дію спеціального дозволу з 01.02.2018 року). У 2018 році, згідно форми звітності 5-гр підприємством видобуто 7,7 тис.м3 суглинку); Стаття 7. п. 7.1. Надрокористувач зобов`язаний щороку подавати до Держгеонадр інформацію щодо стану виконання Програми робіт за формою згідно із законодавством та надавати відповідні пояснення з питань, що входять до компетенції Держгеонадр (інформацію щодо стану виконання Програми робіт за 2018 рік підприємством не надана), чим порушено вимоги статті 24 Кодексу України про надра № 132/94, Постанова Кабінету Міністрів України № 615 від 30 травня 2011 року “Про затвердження Порядку надання спеціальний дозволів на користування надрами”.
Щодо даного пункту припису колегія суддів зазначає, що питання про надання спеціальних дозволів на користування надрами у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначення процедури продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін регулюються Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 року № 615 (далі - Порядок № 615).
Відповідно до пункту 10 Порядку № 615 невід`ємною частиною дозволу є угода про умови користування надрами, що укладається між органом з питань надання дозволу і надрокористувачем і містить програму робіт, яка оформляється як додаток, та особливі умови надрокористування. що передбачають: вимоги до ефективності робіт; сучасні технології видобування та переробки корисних копалин; порядок видобування корисних копалин, зокрема з метою запобігання негативним екологічним наслідкам і забезпечення безпеки забудованих територій; види, обсяги і строки виконання робіт на ділянці надр; підстави для припинення діяльності, пов`язаної з використанням ділянки надр.
Відповідно до норм статті 51 Кодексу України про надра розробка родовищ твердих, рідких і газоподібних корисних копалин та переробка мінеральної сировини провадяться згідно з затвердженими проектами та планами робіт, правилами технічної експлуатації та охорони надр.
З моменту отримання спеціального дозволу, на користування надрами, у користувача надр виникають права та обов`язки, передбачені Кодексом України про надра, Порядком №615 тощо.
Так, відповідно до статті 24 Кодексу України про надра, користувачі надр зобов`язані:1) використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано; 2) забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр: 3) забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища; 4) приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві; 41) надавати та оприлюднювати інформацію про загальнодержавні та місцеві податки і збори, інші платежі, а також про виробничу (господарську) діяльність, необхідну для забезпечення прозорості у видобувних галузях, відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України; 5) виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.
Права та обов`язки користувача надр виникають з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами, а в разі надання права користування надрами на умовах угод про розподіл продукції - з моменту набрання чинності такою угодою, якщо інше не передбачено цією угодою.
Відсутність у підприємств, установ, організацій і громадян спеціального дозволу на користування надрами та належним чином оформлених усіх дозвільних документів не дає права здійснювати геологічне вивчення корисних копалин, які є виключною власністю народу України і надаються тільки у користування.
Відповідно до п. 22 Порядку № 615 дія дозволу зупиняється органом з питань надання дозволу безпосередньо або за поданням Мінприроди, центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері здійснення державного гірничого нагляду, епідеміологічного нагляду (спостереження), державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, органів місцевого самоврядування, органів ДФС у разі: 1) порушення надрокористувачем умов користування надрами, передбачених дозволом або угодою про умови користування ділянкою надр; 2) виникнення внаслідок проведення робіт, пов`язаних з користуванням ділянкою надр, безпосередньої загрози життю чи здоров`ю працівників або населення; 3) підпункт 3 пункту 22 виключено; 4) невиконання в установлений строк приписів уповноважених органів щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування або охорони навколишнього природного середовища; 5) наявності підстав, передбачених Законом України "Про санкції"; 6) наявності підстав, передбачених Законом України "Про оцінку впливу на довкілля"; 7) неотримання висновку з оцінки впливу на довкілля у випадках отримання дозволу на геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ).
Після зупинення дії дозволу надрокористувач зобов`язаний зупинити проведення на наданій йому в користування ділянці надр роботи, передбачені дозволом. Зупинення дії дозволу не звільняє надрокористувача від обов`язку проводити на ділянці надр роботи, пов`язані із запобіганням виникненню аварійної ситуації або усуненням її наслідків.
Дія дозволу поновлюється органом з питань надання дозволу після усунення надрокористувачем причин, що призвели до зупинення його дії.
Відповідно до пункту 25 Порядку № 615 про надання, продовження строку дії, зупинення, поновлення, переоформлення, анулювання дозволу та внесення змін до нього орган з питань надання дозволу видає наказ, а Рада міністрів Автономної Республіки Крим - розпорядження.
Як вбачається з матеріалів справи, Держгеонадра України листом від 15.06.2017 №13445/02/14-17 (а.с. 133-135) повідомило позивача, що наказом Держгеонадр від 17.05.2017 №226 надрокористувачу продовжено терміни проведення експертизи і відтерміновано зупинення дії дозволу з 01.02.2018. У разі ненадання інформації щодо проведення експертизи, дію дозволу буде зупинено з 01.02.2018.
Доказів винесення наказу про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами № 3866 від 09.06.2006 з 01.02.2018 відповідачем не надано. 
Одночасно, представником позивача надано до суду інформацію з ДНВП "Геоінформ України" (а.с. 64), згідно якої станом на 04.06.2019 спеціальний дозвіл на користування надрами № 3866, виданий ПП "Укрбудсервіс-ДВМ" 09.06.2006, є дійсним.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо протиправності п. 2 Припису відповідача в цій частині.
Водночас, колегія суддів зазначає, що приймаючи рішення в частині скасування п. 2 оскарженого припису, судом першої інстанції не надано правової оцінки в частині порушення позивачем вимог ст. 7 п. 7.1 Угоди про умови користування надрами від 16.12.2015 № 3866, а саме, що підприємством не було надано інформацію щодо стану виконання робіт за 2018 рік, чим порушено вимоги статті 24 Кодексу України про надра.
Згідно з частиною другою статті 24 Кодексу України "Про надра" користувачі надр зобов`язані: 1) використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано; 2) забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр; 3) забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища; 4) приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві; 4-1) надавати та оприлюднювати інформацію про загальнодержавні та місцеві податки і збори, інші платежі, а також про виробничу (господарську) діяльність, необхідну для забезпечення прозорості у видобувних галузях, відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України; 5) виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.
Вимогами п. 7.1 розділу 7 Угоди про умови користування надрами від 16.12.2015 № 3866, передбачено, що надрокористувач зобов`язаний щороку подавати до Держгеонадр інформацію щодо стану виконання Програми робіт за формою згідно законодавства та надавати відповідні пояснення з питань, що входять до компетенції Держгеонадр. (т. 1 а.с. 58)
Разом з тим, позивачем під час розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанції не було надано доказів подання до Держгеонадр інформації щодо стану виконання робіт за 2018 рік, у зв`язку з чим колегія суддів визнає п. 2 припису в цій частині правомірним.
Щодо пункту 3 припису, згідно якого позивачем не розпочаті не розпочаті роботи з виконання повторної геолого-економічної оцінки суглинків Гадяцького-4 родовища і перерахунку запасів та затвердження їх ДКЗ України (згідно форми 3-гр, державний реєстраційний номер У-17-297/1, початок виконання робіт - II квартал 2016 року), чим порушено вимоги постанови Кабінету Міністрів України від 22 грудня 1994 року № 865 “Про затвердження Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин”, колегія суддів зазначає наступне.
У відповідності до п. 19 Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 № 856, матеріали, що містять геолого-економічну оцінку запасів корисних копалин, можуть подаватися ДКЗ відповідно на первинну, повторну та додаткову експертизу. 
Первинна експертиза проводиться на родовищах, підрахунок запасів корисних копалин яких вперше подано на затвердження ДКЗ. 
Повторна експертиза проводиться на родовищах, запаси корисних копалин яких уже затверджувалися ДКЗ раніше, але в результаті подальших геологорозвідувальних робіт, експлуатації чи зміни вимог стандартів їх кількість істотно змінилася. 
Додаткова експертиза проводиться у разі, коли визначаються додаткові напрями використання раніше затверджених ДКЗ запасів, встановлено додаткові запаси корисних копалин і компонентів або виявлено інші істотні для геолого-економічної оцінки родовища обставини. 
Крім того, підстави для виконання повторної геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин ділянки надр визначені п. 25 Положення №865, а саме, коли перегляд вимог стандартів і технічних умов щодо кількості або якості корисних копалин, технології їх переробки призводить до зменшення сумарних розвіданих запасів більш як на 20 відсотків або зростання їх обсягу більш як на 50 відсотків. Запаси родовищ, що розробляються, підлягають повторній експертизі та оцінці, якщо внаслідок гірничодобувних або Додаткових геологорозвідувальних робіт сумарні розвідані запаси зростають більш як на 50 відсотків порівняно з раніше оціненими ДКЗ, або якщо списані та передбачено до списання розвідані запаси як такі, що не підтвердилися чи недоцільні для видобутку за техніко-економічними умовами родовищ, перевищують Нормативи, встановлені законодавством.  
Як вбачається з матеріалів справи, підприємством отримано форму 3-ГР (а.с. 62-63), згідно якої строк проведення повторної експертизи та оцінки запасів Гадяцього-4 родовища суглинків зазначено у період з ІІ кварталу 2016 року по ІV квартал 2019 року.
Також слід зазначити, що Держгеонадра при встановленні факту даного порушення посилається на Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 № 865, не зазначаючи при цьому пункт який, як на думку відповідача, порушено підприємством. Але положення даних законодавчих норм не визначають та не вимагають дотримання надрокористувачем точної відповідності дотримання встановлених строків початку виконання робіт з виконання повторної геолого-економічної оцінки суглинків, тобто саме з ІІ кварталу 2016 року.
З цих підстав колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо протиправності п. 3 Припису відповідача та наявності підстав для його скасування.
У відповідності до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно п. 1, п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог Приватного підприємства "Укрбудсервіс-ДВМ" про визнання протиправним та скасування п. 1, п. 2 припису Державної служби геології та надр України від 05 червня 2019 року № 51 в частині невиконання Приватним підприємством "Укрбудсервіс-ДВМ" п. 7.1 ст. 7 Угоди про умови користування надрами від 16 грудня 2015 року, ст. ст. 24 Кодексу України про надра, підлягає скасуванню з прийняттям в цій частині нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.
В іншій частині доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.
Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Державної служби геології та надр України задовольнити частково.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 09.10.2019 року по справі № 440/2399/19 скасувати в частині задоволення позовних вимог Приватного підприємства "Укрбудсервіс-ДВМ" про визнання протиправним та скасування п. 1, п. 2 припису Державної служби геології та надр України від 05 червня 2019 року № 51 в частині невиконання Приватним підприємством "Укрбудсервіс-ДВМ" п. 7.1 ст. 7 Угоди про умови користування надрами від 16 грудня 2015 року, ст. ст. 24 Кодексу України про надра.
Прийняти в цій частині постанову, якою у задоволенні зазначених позовних вимог Приватного підприємства "Укрбудсервіс-ДВМ" - відмовити.
В іншій частині рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 09.10.2019 по справі № 440/2399/19 - залишити без змін .
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
Відповідно до ч. 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, cтрок, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19). 

Головуючий суддя 	(підпис)	С.П. Жигилій	
Судді	(підпис)  (підпис) 	Т.С. Перцова    В.Б. Русанова   	
Повний текст постанови складено  18.06.2020 року