ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

27 квітня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 160/7766/19	
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Чабаненко С.В.,
                               суддів:  Чумака С.Ю., Юрко І.В.,        
розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2019 року у справі №160/7766/19 за позовом    Товариства з обмеженою відповідальністю "Інженерні Світлотехнічні Технології"    до    Київської міської митниці ДФС про визнання протиправними    та скасування рішень,-

ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Інженерні світлотехнічні технології" звернулось до суду з адміністративним позовом до Київської міської митниці ДФС, в якому просить визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів: 
№UA100030/2019/000090/2 від 04.06.2019 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA 100030/2019/00276 від 04.06.2019 року; 
№ 100000/2019/000156/2 від 07.06.2019 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA 100030/2019/002769 від 07.06.2019 року; 
№ 100000/2019/000162/2 від 13.06.2019 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA 100030/2019/00288 від 13.06.2019 року; 
№ UA100000/2019/000163/2 від 13.06.2019 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA 100030/2019/00290 від 13.06.2019 року.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2019 року адміністративний позов задоволено. 
Не погодившись з рішенням суду, Київською митницею Держмитслужби подано апеляційну скаргу, згідно якої він просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, а також порушення судом норм матеріального та процесуального права.
Справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 11:40 14 квітня 2020 року, та з метою дотримання строків розгляду справи, з урахуванням запровадженого Постановою КМУ від 16.03.2020 року № 211 (зі змінами) карантину на території України, колегія суддів дійшла висновку за можливість розгляду справи в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами, відповідно до приписів ст. 311 КАС України.
Перевіривши підстави апеляційного перегляду, колегія суддів вважає не обґрунтованими доводи, що наведені заявником в апеляційній скарзі, з огляду на наступне.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено письмовими доказами, наявними в матеріалах справи, 04.06.2018 року позивачем (Покупець) та іноземною компанією DERNEK GROUP CO., LTD (Китай) (Постачальник) укладено зовнішньоекономічний договір поставки №301, на постачання продукції, назва, кількість та ціна, якої зазначаються у рахунках на кожну партію відповідно.
07.09.2018 року до вказаного договору внесено зміни шляхом укладення додаткової угоди № 1, якою доповнено розділ «Поставка» пунктом 4.5., у якому зазначено, що умови поставки можуть бути змінені за згодою Сторін та вказу 102;ться у рахунках-фактурах на відповідну партію товару.
18.09.2018 року між позивачем та DERNEK GROUP CO., LTD було укладено додаткову угоду № 2 до договору від 04.06.2018 року № 301, про внесення змін до п. 2.4 договору, виклавши його в наступній редакції: «Товари торговельних марок Lezard, Lux-ray, Lexman виробляються на потужностях фабрики Дунгуань Лезард Електрікал Ко.ЛТД».
Так, Покупець замовив, а Постачальник здійснив поставку товару, назва якого, кількість, ціна і інші умови обумовлено сторонами в товаросупроводжуючих документах, на суму:
- 32189,60 USD (доларів США) - по електронній митній декларації від 04.06.2019 № UA100030/2019/403497;
- 37981,40 USD (доларів США) - по електронній митній декларації від 07.06.2019 № UA100030/2019/403639;
- 18698,40 USD (доларів США) - по електронній митній декларації від 13.06.2019 № UA100030/2019/404101;
- 43037,87 USD (доларів США) - по електронній митній декларації від 13.06.2019 № UA100030/2019/403998.
Митна вартість товару за вказаними деклараціями була визначена із застосуванням основного методу - за ціною договору.
Разом із кожною із зазначених декларацій позивач надав пакет документів, а саме:
- по ВМД від  04.06.2019 № UA100030/2019/403497: рахунок-проформа №57 від 24.04.2019 року, рахунок-фактура (інвойс) №57 від 24.04.2019 року; коносамент BILL OF LADING №MRFB19042296 від 28.04.2019 року; міжнародна товарно-транспортна накладна CMR №2976 від 31.05.2019 року, декларація про походження товару №57 від 24.04.2019 року, банківський платіжний документ (платіжне доручення в іноземній валюті) №71 від 15.03.2019 року, висновок про вартісні характеристики товару №Г0-1281 від 04.06.2019 року, зовнішньоекономічний договір поставки №301 від 04.06.2018 року, додаткова угода №1 від 07.09.2018 року до зовнішньоекономічного договору поставки, додаткова угода №2 від 18.09.2018 до зовнішньоекономічного договору поставки.
- по ВМД від  07.06.2019 № UA100030/2019/403639: рахунок-проформа №58 від 25.04.2019 року, рахунок-фактура(інвойс) №58 від 25.04.2019 року; коносамент BILL OF LADING №NBPIFOS02440 від 03.05.2019 року; міжнародна товарно-транспортна накладна CMR №0910 від 06.06.2019 року, декларація про походження товару №58 від 25.04.2019 року, банківський платіжний документ (платіжне доручення в іноземній валюті) №71 від 15.03.2019 року, висновок про вартісні характеристики товару № Г0-1336 від 07.06.2019 року, комерційна пропозиція б/н від 18.04.2019 року, страховий поліс №8063869651789 від 02.05.2019 року, зовнішньоекономічний договір поставки №301 від 04.06.2018 року, додаткова угода №1 від 07.09.2018 року до зовнішньоекономічного договору поставки, додаткова угода №2 від 18.09.2018 до зовнішньоекономічного договору поставки, пакувальний лист №58 від 25.04.2019 року.
- по ВМД від  13.06.2019 № UA100030/2019/404001: рахунок-проформа №53/2 від 15.04.2019 року, рахунок-фактура (інвойс) №53/2 від 15.04.2019 року; коносамент BILL OF LADING MRFB 19042303 від 28.04.2019 року; міжнародна товарно-транспортна накладна CMR №2414 від 12.06.2019 року, декларація про походження товару №53/2 від 13.06.2019 року, банківський платіжний документ (платіжне доручення в іноземній валюті) №71 від 15.03.2019 року, висновок про вартісні характеристики товару № ГО-1338 від 13.06.2019 року, комерційна пропозиція б/н від 11.04.2019 року, страховий поліс №8063869651582 від 26.04.2019 року, зовнішньоекономічний договір поставки №301 від 04.06.2018 року, додаткова угода №1 від 07.09.2018 року до зовнішньоекономічного договору поставки, додаткова угода №2 від 18.09.2018 до зовнішньоекономічного договору поставки, пакувальний лист №53/2 від 15.04.2019 року.
- по ВМД від 13.06.2019 № UA100030/2019/403998: рахунок-проформа №53/1 від 15.04.2019 року, рахунок-фактура (інвойс) №53/1 від 15.04.2019 року; коносамент BILL OF LADING MRFB 19042303 від 28.04.2019 року; міжнародна товарно-транспортна накладна CMR №3042 від 12.06.2019 року, декларація про походження товару №53/1 від 15.04.2019 року, банківський платіжний документ (платіжне доручення в іноземній валюті) №71 від 15.03.2019 року, висновок про вартісні характеристики товару № ГО-1389 від 13.06.2019 року, комерційна пропозиція б/н від 10.04.2019 року, страховий поліс №8063869651585 від 26.04.2019 року, зовнішньоекономічний договір поставки №301 від 04.06.2018 року, додаткова угода №1 від 07.09.2018 року до зовнішньоекономічного договору поставки, додаткова угода №2 від 18.09.2018 до зовнішньоекономічного договору поставки. 
При перевірці правильності визначення митної вартості товару, згідно з положеннями ст. 53 МК України, враховуючи заходи, передбачені Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом ДФС від 11.09.2015 № 689, орган доходів і зборів дійшов висновку, що надані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять усіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар.
З метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, та у відповідності п. 2-3 ст. 53 МКУ декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів додатково надати:
- по ВМД від  04.06.2019 № UA100030/2019/403497: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - контракт між компанією NINGBO ELION IMPORT & EXPORT CO., LTD та виробником товару; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) - рахунок від виробника товару на компанію NINGBO ELION IMPORT & EXPORT CO., LTD; виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
- по ВМД від  07.06.2019 № UA100030/2019/403639:  договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - контракт між компанією NINGBO ELION IMPORT & EXPORT CO., LTD та виробником товару; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) - рахунок від виробника товару на компанію NINGBO ELION IMPORT & EXPORT CO., LTD; виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митноної декларації країни відправлення; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
- по ВМД від  13.06.2019 № UA100030/2019/404001: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - контракт між компанією NINGBO ELION IMPORT & EXPORT CO., LTD та виробником товару; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) - рахунок від виробника товару на компанію NINGBO ELION IMPORT & EXPORT CO., LTD; виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.  
- по ВМД від 13.06.2019 № UA100030/2019/403998: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - контракт між компанією NINGBO ELION IMPORT & EXPORT CO., LTD та виробником товару; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) - рахунок від виробника товару на компанію NINGBO ELION IMPORT & EXPORT CO., LTD; виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. 
04 червня, 07 червня, 13 червня 2019 року декларантом до Київської міської митниці подані повідомлення про неможливість надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості за поданими митними деклараціями. 
Відповідно до положень статті 255 Митного кодексу України відповідачем проведено контроль правильності визначення заявленої декларантом митної вартості.
За результатом проведеної митної оцінки митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів: від 04.06.2019 року № UA100000/2019/000090/2, від 07.06.2019 року № UA100000/2019/000156/2, від 13.06.2019 року № UA100000/2019/000162/2 та  від 13.06.2019 року № UA100000/2019/000163/2   із застосуванням другорядного резервного методу на підстав цінової інформації про митне оформлення ідентичного товару.
У зв`язку з прийняттям митним органом рішень про коригування митної вартості, позивачу було оформлено картки відмови у митному оформленні від 04.06.2019 №UA100030/2019/00276, від 07.06.2019 № UA100030/2019/002769,  від 13.06.2019 № UA100030/2019/00288 та  від 13.06.2019 № UA100030/2019/00290.
Для випуску придбаного товару у вільний обіг відповідно до ч.7 ст.55 МК позивач звернувся до Київської міської митниці ДФС з письмовими заявами по кожній з поставок та надав митному органу відповідну гарантію по кожній з поставок у вигляді грошової застави згідно з розділом Х Митного кодексу України з певним строком дії кожної з них, який не перевищує 90 календарних днів з дня випуску товарів.
Не погоджуючись з рішеннями відповідача про коригування митної вартості товарів та картками відмови, позивач звернувся із цим позовом до суду.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не мав достатніх обгрунтованих сумнівів у правильності визначення митної вартості декларантом за ціною контракту. Суд виходив з того, що під час розгляду справи відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. Вказане, на думку суду, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості товару. 
Колегія суддів погоджкється з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до частини першої статті 53 Митного кодексу України (далі – МК України) у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У той же час, відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Відповідно до частини першої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
З вищевикладеного вбачається, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено тощо.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
При цьому, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Згідно з положеннями статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний – за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Частиною другою статті 57 МК України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод – за ціною договору (вартість операції).
Відповідно до ч. 3 ст. 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
Отже, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості і з цією метою мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару у разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.
Згідно з рішеннями про коригування митної вартості від 04.06.2019 року №  UA100000/2019/000090/2, від 07.06.209 року №  UA100000/2019/000156/2, від 13.06.2019 року  № UA100000/2019/000162/2, від 13.06.2019 року №  UA100000/2019/000163/2 підставами для його прийняття є результат митного контролю щодо правильності визначення митної вартості товарів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, та перевірки наявності або відсутності застережень щодо застосування методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) згідно статті 54 Митного кодексу України.
У результаті такого контролю встановлено наступне:
- в інвойсах від 24.04.2019 року № 57, від 25.04.2019 року № 58, від 15.04.2019 № 53/2, від 15.04.2019 року № 53/1 та контракті від 04.06.2018 № 301 і інших поданих декларантом документах не зазначено умови та термін оплати за товар;
- до митного оформлення відповідно до пункту 4 частини 2 статті 53 МКУ подано платіжне доручення в іноземній валюті від 15.03.2019 року №71 на суму 91000 USD, в призначенні платежу якого вказано «оплата по контракту від 04.06.2018 №301» - в контракті не зазначено загальну суму контракту, сума інвойсу від 15.04.2019 року №53/2, поданого до митного оформлення за ВМД UA 100030/2019/404001 від 13.06.2019 року, становить 18698,40 USD; сума інвойсу від 15.04.2019 року №53/1, поданого до митного оформлення за ВМД UA 100030/2019/404008 , становить 43037,87 USD, сума інвойсу від 25.04.2019 року №58, поданого до митного оформлення за ВМД UA 100030/2019/403639  від 13.06.2019 року, становить 37981,40 USD.
- платіжне доручення в іноземній валюті від 15.03.2019 року №71 на суму 91000 USD не містить відміток банку (підпис посадової особи банку та печатка банку) щодо виконання;
- відповідно до пункту 3.8 контракту в ціну товару включені вартість тари та упаковки, а відповідно до інвойсу від 28.12.2018 № 42 товар поставляється на умовах CIF-Odessa (міжнародний торговий термін (умова) CIF «вартість, страхування та фрахт» означає, що продавець виконав своє зобов`язання по поставці, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаженн я, продавець зобов`язаний понести витрати та оплатити фрахт, необхідні для доставки товару до названого порту призначення, і укласти договір страхування та сплатити страхові внески, а продажна ціна товару включає вартість товару, вартість страхування та фрахт) – до ціни товару відповідно до пункту 3.8 контракту не включено витрати на транспортування та страхування товарів до названого порту призначення;
- декларантм не подано достовірних відмовстей щодо включення до ціни товару на умовах посатвки  CIF витрат, пов`язаних з транспортуванням та страхуванням товарів до названого порту призначення, та відомостей щоо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
- у графі 44 МВД зазначено код 3530 – страховий поліс, однак до митного органу вказаний документ не надано;
- до митного оформлення декларантом не подано відповідно до пункту 8 частини 2 статті 53 МКУ страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Судом встановлено, що підставою для витребування у декларанта додаткових документів послугувало спрацювання профілю ризику за напрямком митної вартості, а також виявлення митним органом в наданих позивачем документах розбіжностей: в інвойсах поставка товару здійснюється на умовах поставки CIF-Чорноморськ, CIF-Одеса, а відповідно до п.3.8. договору поставки не вказано, що витрати на транспортування та страхування включені до вартості товару. За умовами поставки витрати на транспортування та страхування повинні бути включені до вартості товару.
Оцінивши доводи відповідача з приводу виявлених розбіжностей у наданих для митного оформлення товару документах, апеляційний суд вважає вказані доводи необгрунтованими, оскільки виявлені відповідачем розбіжності не є такими, що можуть свідчити про неправильність визначення декларантом митної вартості товару.
Так, відповідно до Інкотермс-2010 CIF ("вартість, страхування та фрахт") означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення, але ризик втрати або ушкодження товару, як і будь-які додаткові витрати, що виникають після відвантаження товару, переходять із продавця на покупця. За умовами терміна CIF на продавця покладається обов`язок по митному очищенню товару для експорту. Даний термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським або внутрішнім водним транспортом.
Отже, поставка товару на умовах CIF зобов`язує продавця оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення (порта відвантаження), забезпечити страхування на користь покупця та забезпечення здійснення митного оформлення товару при експорті.
З урахуванням вказаного поставка товару на умовах CIF передбачає, що у фактурну вартість товару вже включені витрати, які впливають на митну вартість товару (в тому числі перевезення через поручні судна), тому для цілей визначення митної вартості товару ця вартість не потребує коригування.
Відтак, додаткові витрати на транспортування товару ТОВ "Інженерні Світлотехнічні Технології" не понесло.
Також, судом першої інстанції правильно встановлено, що наведеними умовами поставки CIF (в редакції Incoterms 2010) не врегульоване питання включення у ціну товару тари та упаковки. Тому позивач додатково вніс ці відомості окремо у п. 3.8 договору як такі, які були погоджені ним з постачальником при укладенні цього Договору. При цьому, постачальник не висунув покупцю вимоги відшкодувати витрати на страхування та транспортні витрати за наведеними умовами поставки.
Згідно з п. 7 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються подальші витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема витрати на страхування товарів.
Отже, відповідно до умов поставки за договором поставки від 04.06.2018 № 301 та наявними у справі товаросупровідними документами, всі витрати (транспортування, страхування товару тощо) вже були включені продавцем в ціну товару, відображену у документах, наданих митному органу для митного оформлення. Тому надання додаткових документів, як і необхідність окремого відображення в них вартості витрат зі страхування, митним законодавством не передбачається.
Щодо вимоги відповідача про необхідність надання позивачем додаткових документів колегія суддів зазначає, що за змістом п.2.1 та п.2.4 (з урахуванням додаткової угоди від 18.09.2018 № 2) договору поставки від 04.06.2018 № 301 саме постачальник і є виробником товарів ТМ Lezard, Lux-ray, Lexman, які виробляються на потужностях фабрики Дунгуань Лезард Електрікал Ko, Лтд. При цьому, умови цього ж Договору не обмежують Сторони у поставці/придбанні й інших товарів невласного виробництва постачальника (п. 2.5 Договору).
Відповідно ж до договору поставки та умов поставки, погоджених сторонами у кожному з інвойсів, позивач не потребував укладання і фактично не укладав будь-яких додаткових угод з третіми особами, зокрема ні з вантажовідправниками, зазначеними у відповідних ВМД, ні з будь-яким іншим суб`єктом господарювання, який був би пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається. У зв`язку з чим, позивач повідомив відповідача про те, що не має об`єктивної можливості надати витребовувані додаткові документи у зв`язку з їх відсутністю.
Колегія суддів звертає увагу, що неподання позивачем витребуваних додаткових документів, а саме виписки з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, в тому числі компанії CATIK LIGHTING CO., LTD з об`єктивних причин, зокрема з причин їх невизначеності та відсутності, не може бути підставою для прийняття оскаржуваного рішення, як правильно вказав і суд першої інстанції.
Посилання позивача на те, що платіжне доручення в іноземній валюті від 15.03.2019 року №71 на суму 91000 USD не містить відміток банку, не впливає безпосередньої на вартість задекларованих товарів згідно митних декларацій №UA100030/2019/403497 від 04.06.2019 року, №UA100030/2019/403639 від 07.06.2019 року, №UA100030/2019/404001 від 13.06.2019 року, №UA100030/2019/403998 від 13.06.2019 року, з урахуванням наданих товаросупровідних документів.
Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позивач під час митного оформлення надав усі необхідні документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору, водночас відповідач не довів наявність у Митниці обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за основним методом, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого позивачем товару та протиправність оскарженого рішення.
З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні в судовому засідання усіх обставин справи в їх сукупності.
Отже, доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу судового рішення, тому не можуть бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції.
Згідно ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 лисопада 2019 року у справі №160/7766/19 - залишити без змін.
Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів до Верховного Суду, відповідно до ст.ст. 328, 329 КАС України.

   
Головуючий - суддя                                                                      С.В. Чабаненко 

                               суддя                                                                      С.Ю. Чумак 

                               суддя                                                                      І.В. Юрко