ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/6013/19                                                                   Суддя (судді) першої інстанції: Харченко С.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
  14 квітня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді                              Оксененка О.М.,
суддів:                                                    Лічевецького І.О.,
                                                         Мельничука В.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2019 року у справі за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулась до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просила: зобов`язати відповідача знести за власний рахунок самочинно збудований об`єкт будівництва, а саме: двоповерхову прибудову зблокованого житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2019 року позовну заяву Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії повернуто позивачу з усіма доданими до неї матеріалами.
В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2019 року та справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що на момент видачі довіреності від 03.04.2019 №40-702-10/2338-19 посаду Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України обіймав Кузьмін С.С., якого було призначено згідно розпорядження Кабінету Міністрів України від 27.03.2019 №181-р.
Враховуючи, що строк вказаної довіреності був дійсний до 31.12.2019, відтак провідний спеціаліст-юрисконсульт відділу правової роботи Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Станіславчук М.А. на підставі довіреності від 03.04.2019 №40-702-10/2338-19, підписаної Кузьміним С.С., як особою, що виконував обов`язки Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України, має право представляти інтереси Державної архітектурно-будівельної інспекції України в судах.
Згідно частини другої ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції на час подання апеляційної скарги) апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5-7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Повертаючи дану позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позов підписано особою, право якої на вчинення таких дій від імені Державної архітектурно-будівельної інспекції України не підтверджено у встановленому законом порядку, так як жодних відомостей про наявність у С. Кузьміна права на вчинення юридичних дій від імені позивача без довіреності в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не наведено.
Колегія суддів не погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Частиною третьою статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
Частиною першою статті 55 КАС України передбачено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Згідно з частиною третьою цієї ж статті юридична особа, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.
Аналіз частини третьої статті 55 КАС України дає підстави для висновку, що суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону.
Відповідно до частини першої статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.
За правилами частин п`ятої та шостої статті 59 КАС України відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.
Частиною восьмою статті 59 КАС України встановлено, що у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідності заяви, скарги, клопотання.
З матеріалів справи судом встановлено, що до апеляційної скарги скаржник надав копію довіреності від 03 квітня 2019 року № 40-702-10/2338-19, яка видана за підписом голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України Кузьміна С.С.
Зазначеною довіреністю надано повноваження Станіславчук М.А. представляти інтереси Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, його посадових осіб    у місцевих судах, апеляційний судах, Верховному Суді під час розгляду справ у яких стороною вони є, а також в органах державної виконавчої служби та правоохоронних органах.
З тексту довіреності від 03 квітня 2019 року № 40-702-10/2338-19 слідує, що особою, яка надала повноваження на представництво інтересів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області та його посадових осіб в суді Станіславчук М .А . є голова Державної архітектурно-будівельної інспекції України Кузьмін С.С.
Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 (далі - Положення про ДАБІ) визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій (далі - Міністр) і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду в частині надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єкті.
Підпунктами 23 та 25 пункту 11 Положення Про ДАБІ передбачено, що Голова Держархбудінспекції представляє в установленому порядку Держархбудінспекції у відносинах з іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами і організаціями в Україні та за її межами; представляє Держархбудінспекцію у відносинах з іншими органами, підприємствами, установами і організаціями в Україні та за її межами.
Аналіз Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України дає підстави для висновку, що Голова Держархбудінспекції є його керівником.
На момент видачі даної довіреності 03.04.2019 посаду Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 27 березня 2019 року № 181-р обіймав Кузьмін С.С.
Отже, колегія суддів приходить до висновку, що довіреність від 03.04.2019 №40-702-10/2338-19, долучена до матеріалів позовної заяви, була видана центральним органом виконавчої влади - Державною архітектурно-будівельною інспекцією України в особі голови Кузьміна Сергія Сергійовича, який діяв (на момент підписання останньої) на підставі Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекції України, та був призначений на посаду Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 27.03.2019 № 181-р.
Відтак, долучена до матеріалів позовної заяви копія довіреності від 03 квітня 2019 року № 40-702-10/2338-19 є належним документом, що підтверджує право особи, яка підписала позовну заяву, на вчинення такої процесуальної дії.
Факт припинення повноважень Кузьміна С.С., як Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України не припиняє дії такої довіреності, строк видачі якої закінчувався лише 31 грудня 2019 року.
У зв`язку з викладеним, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про наявність підстав для повернення апеляційної скарги з посиланням те, що довіреність від 03 квітня 2019 року № 40-702-10/2338-19, підписана головою Державної архітектурно-будівельної інспекції України Кузьміним С.С., не може підтверджувати повноваження Станіславчук М.А. 
При цьому, слід зауважити, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.
Відповідно до вимог ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України - суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.
Зокрема, у рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» («Bellet v. France», № 23805/94 п. 36) Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод    від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
У рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» (Miragall Escolano and others v. Spain, заява № 38366/97) та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» (Perez de Rada Cavanilles v. Spain) ЄСПЛ вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.
Отже, виходячи з норм Конституції України, а також з норм міжнародного права, повернення адміністративного позову з формальних підстав може унеможливити доступ позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.
За правилами частини третьої ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Згідно з ст. 320 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Отже, враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу суду першої інстанції про повернення позовної заяви - скасувати та направити справу до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,
ПОСТАНОВИВ :
Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України - задовольнити.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2019 року - скасувати, а справу № 320/6013/19 направити до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                            О.М. Оксененко 

Судді                                                                          І.О. Лічевецький

                                                                                            В.П. Мельничук