Ухвала
 
29 квітня 2020 року
м. Київ
 
справа № 369/6484/16-ц
провадження № 61-43915св18
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Усика Г. І. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Ступак О. В.,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 -  ОСОБА_3 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 березня 2017 року у складі судді Усатова Д. Д. та постанову Апеляційного суду Київської області від 26 липня 2018 року у складі колегії суддів: Сержанюка А. С., 
Журби С. О., Кулішенка Ю. М.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У липні 2016 рокуОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4 про визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно.
 
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій
 
Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області 
від 21 березня 2017 року у задоволенні позову   ОСОБА_5 ,   ОСОБА_6  відмовлено. 
 
Постановою Апеляційного суду Київської області від 26 липня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_5 ,   ОСОБА_6 залишено без задоволення, рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 березня 2017 року залишено без змін.
 
Короткий зміст доводів касаційної скарги 
 
У вересні 2018 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 -  ОСОБА_7 , у якій він просив скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 березня 2017 року і постанову Апеляційного суду Київської області від 26 липня 2018 року, та ухвалити нове судове рішення, яким позов 
ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задовольнити, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
 
Рух справи у суді касаційної інстанції 
 
Ухвалою Верховного Суду від 29 жовтня 2018 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано матеріали справи.
 
У січні 2019 року до Верховного Суду надійшла справа.
 
На підставі розпорядження Верховного Суду від 15 квітня 2020 року 
№ 1103/0/226-20 про призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи на підставі подань судді Карпенко С. О., справу призначено судді-доповідачеві Усику Г. І., судді, які входять до складу колегії: Ступак О. В., Гулейков І. Ю.
 
Нормативно-правове обгрунтування 
 
За змістом частини другої статті 389 ЦПК України, у редакції, чинній на час подання касаційної скарги, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, суд приходить до висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.
 
При обговоренні доповіді судді-доповідача про проведені підготовчі дії та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення, колегія суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про відсутність необхідності виклику у судове засідання учасників справи для надання ними пояснень та про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні). Копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
 
З огляду на те, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, суд інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.
 
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною другою статті 127 частиною п`ятою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно, за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 березня 2017 року та постанову Апеляційного суду Київської області від 26 липня 2018 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами.
 
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                    Г. І. Усик

І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак