Ухвала
 
05 травня 2020 року
м. Київ
 
справа № 127/11110/19
провадження № 61-7557ск20 
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 19 листопада 2019 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 26 лютого 2020 року в справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Подолянка-7» до ОСОБА_1 , Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про скасування декларацій про початок виконання будівельних робіт, про готовність об`єкта до експлуатації, скасування свідоцтва про право власності та рішення про державну реєстрацію прав,
 
ВСТАНОВИВ:
 
29 квітня 2020 року ОСОБА_1 подала засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 19 листопада           2019 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 26 лютого 2020 року з пропуском строку на касаційне оскарження.
 
ОСОБА_1 в касаційній скарзі зазначено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке обґрунтовано тим, що оскаржувану постанову апеляційного суду вона отримала 31 березня 2020 року, на підтвердження наведеного надано копію поштового конверту зі штрихкодовим ідентифікатором 2105016291505 та витяг з сайту «Укрпошта». 
 
Клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.
 
Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу. 
 
Доводи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвалених у цій справі судових рішень та надані матеріали свідчать про поважність причин пропуску цього строку та наявність підстав для його поновлення, оскільки копію оскаржуваної постанови апеляційного суду від 26 лютого 2020 року заявник отримала 31 березня 2020 року.
 
Разом із цим, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
 
ОСОБА_1 у касаційній скарзі зазначено клопотання про відстрочення сплати судового збору з посиланням на те, що вона зареєстрована та здійснює підприємницьку діяльність як фізична особа-підприємець. У зв`язку із введеним в Україні карантину внаслідок короновірусного захворювання СОVID-19, діяльність кав`ярні, яка є єдиним джерелом її заробітку, було призупинено до закінчення терміну карантину. Починаючи з березня 2020 року вона взагалі не має жодних інших джерел доходу. Коштів, які в неї залишилися з моменту введення карантину та призупинення її підприємницької діяльності, ледь вистачає на харчування та сплату комунальних послуг. На момент звернення до суду з касаційною скаргою у неї немає фізичної можливості сплатити судовий збір у розмірі 15 368 грн. ЇЇ сукупний дохід від підприємницької діяльності за минулий календарний рік склав 148 000 грн. Враховуючи той факт, що розмір судового збору, що підлягає сплаті, перевищує 5 відсотків її річного доходу за минулий рік, а також те, що через впроваджені державою обмежувальні заходи вона позбавлена можливості здійснювати підприємницьку діяльність та отримувати заробіток, просила відстрочити їй сплату судового збору до розгляду її касаційної скарги по суті, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. 
 
У задоволенні клопотання слід відмовити з таких підстав.
 
Відповідно до частин першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
 
Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
 
Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, відстрочення або розстрочення його сплати, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі на час звернення з касаційною скаргою.
 
Наведені у клопотанні доводи не дають підстав для його задоволення, оскільки заявником не надано жодних належних доказів на підтвердження того, що                      ОСОБА_1 дійсно позбавлена можливості сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у встановленому законом розмірі, зокрема, довідки про доходи чи їх відсутність у 2019 році.
 
Зазначене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.
 
Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
 
За таких обставин, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.
 
Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
 
Позовну заяву подано у квітні 2019 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (прожитковий мінімум для працездатних осіб - 1 921 грн) (підпункт 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній станом на час подання позовної заяви у даній справі), тому судовий збір за подання касаційної скарги в даному випадку за чотири немайнові вимоги (скасування декларацій про початок виконання будівельних робіт, про готовність об`єкта до експлуатації, скасування свідоцтва про право власності та рішення про державну реєстрацію прав) становить 15 368 грн (1 921 грн х 4 х 200 %).
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в розмірі 15 368 грн має бути перераховано або внесено за наступними реквізитами: номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007; отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс.                        р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; код класифікації доходів бюджету -22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055); Символ звітності банку - 207.
 
У графі «Призначення платежу» обов`язково необхідно вказати: *;101;__________ (реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи); судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний цивільний суд).
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення) або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
 
Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням можливості усунути вищевказані недоліки.
 
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, 
 
УХВАЛИВ:
 
Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.
 
Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 19 листопада 2019 року та постанови Вінницького апеляційного суду від 26 лютого 2020 року.
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 19 листопада 2019 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 26 лютого 2020 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                               А. Ю. Зайцев