ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/472/20	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №712/9298/16-ц Категорія:  	Мельник І. О. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Бондаренко С. І. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

       05 березня 2020 року : Черкаський апеляційний суд в складі:

суддів                                         Бондаренка С. І., Храпка В.Д., Вініченка Б.Б.
за участю секретаря                              Чуйко А.В.
                    
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 16 січня 2020 року, постановлену під головуванням судді Мельник І.О., у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 квітня 2017 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Черкаська міська рада про визнання права на отримання державного акту на право власності на землю без погодження меж із суміжним землекористувачем, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення меж та встановлення порядку користування земельною ділянкою, повний текст ухвали складений 21 січня 2020 року, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Черкаська міська рада про визнання права на отримання державного акту на право власності на землю без погодження меж із суміжним землекористувачем.
В вересні 2016 року ОСОБА_1 подав до суду зустрічний позов до ОСОБА_2 про визначення меж та встановлення порядку користування земельною ділянкою.
Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 квітня 2017 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Черкаська міська рада про визнання права на отримання державного акту на право власності на землю без погодження меж із суміжним землекористувачем.
Зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення меж та встановлення порядку користування земельною ділянкою задоволено.
Виділено ОСОБА_1 в користування земельну ділянку площею 132 кв.м. від загальної площі присадибної земельної ділянки по АДРЕСА_1 відповідно варіанту № 1 земельно технічної експертизи № 20/16ЗТ від 30 грудня 2016 року, частка у домоволодінні 9/ АДРЕСА_2 , у наступних межах: від т.А до т.Д - 13,0 кв.м (по АДРЕСА_1 ), від т.Д до т.Е - 6.5м; від т. Е до т. О - 2.5м; відрізок ЕО перпендикулярний зовнішній стіні прибудови «а»; межа проходить по лінії розподілу прибудови «а», житлового будинку «А-І» до т. К; від т. К до т. Н - 1,0 м; відрізок КН перпендикулярний зовнішній стіні житлового будинку «А-І»; від т. Н до т. Л - 6,62 м; відрізок НЛ паралельний зовнішній стіні житлового будинку «А-І» і проходить на відстані 1,0м від неї; від т. Л до т. М - 14,22 м; від т. М до т. Б - 4,55 м (тильна межа земельної ділянки); від т. Б до т. А - 25.90 м, по межі з сусіднім домоволодінням АДРЕСА_3 (на план-схемі зображено зеленим кольором).
 Виділено ОСОБА_2 в користування земельну ділянку площею 235 кв.м. від загальної площі присадибної земельної ділянки по АДРЕСА_1 відповідно варіанту № 1 земельно технічної експертизи № 20/16ЗТ від 30 грудня 2016 року, частка у домоволодінні АДРЕСА_4 , у наступних межах: від т. Г до т. Д - 3.67м (по АДРЕСА_5 . АДРЕСА_1 ); від т. Д до т. Е - 6.5м; від т. Е до т. О - 2.5м; відрізок ЕО перпендикулярний зовнішній стіні прибудови «а»; межа проходить по лінії розподілу прибудови «а», житлового будинку «А-І» до т. К; від т. К до т. Н - 1,0 м; відрізок КН перпендикулярний зовнішній стіні житлового будинку «А-І»; від т. Н до т. Л - 6,62 м; відрізок НЛ паралельний зовнішній стіні житлового будинку «А-І» і проходить на відстані 1,0м від неї; від т. Л до т. М - 14.22м; від т. М до т. В - 5.69 м (тильна межа земельної ділянки); від т. В до т. Г - 30.64м, по межі з сусіднім домоволодінням АДРЕСА_6 . На план-схемі зображено червоним кольором.
При постановленні даного рішення судом було використано висновок судового експерта №20/16-ЗТ від 30 грудня 2016 року, яким площа спірної земельної ділянки визначена в розмірі 367м 2.
21 березня 2018 року ОСОБА_1 подав заяву про перегляд рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 квітня 2017 року за нововиявленими обставинами, якою просить вказане рішення  скасувати та змінити. 
В обґрунтування заяви вказував на те, що після вступу судового рішення в законну силу він почав займатися питанням приватизації своєї частини земельної ділянки. Для приватизації земельної ділянки потрібно було замовити кадастровий план, тому ОСОБА_1 звернувся до Черкаського міськрайонного виробничого відділу Черкаської регіональної філії центру ДЗК. Останніми був зроблений кадастровий план на початку березня 2018 року, та виявилось, що його земельна ділянка наразі складає не 132 кв.м., як було визначено експертом та рішенням суду, а 123 кв.м. А земельна ділянка ОСОБА_2 з 235 кв.м. визначених експертизою та судом збільшилась до 248 кв.м. З наведених підстав ОСОБА_1 було відмовлено у приватизації земельної ділянки, оскільки розміри на кадастровому плані не відповідають розмірам земельної ділянки у рішенні суду. Тобто, при проведенні експертизи експертом було зроблено завідомо неправильний висновок судової земельно-технічної експертизи і тепер виконання рішення суду стало не можливим. На час розгляду справи ОСОБА_1 не було відомо про те, що експертом винесено неправильний експертний висновок, а про порушене право він дізнався тільки на початку березня 2018 року, тому вважає, що строки перегляду рішення за нововиявленими обставинами ним не були пропущені без поважних причин.
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 16 січня 2020 року у задоволенні заяви відмовлено.
Відмовляючи у задоволенні заяви суд виходив з того, що наведені заявником обставини не є підставою для скасування судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить її скасувати та винести постанову, якою заяву про перегляд рішення за ново виявленими обставинами задовольнити та встановити порядок користування земельною ділянкою по першому варіанту, наданого висновком експерта від 03 липня 2019 року № 435/19-23. 
Вмотивовуючи апеляційну скаргу вказує, що відповідно до висновку експерта від 03 липня 2019 року № 435/19-23 можливо три варіанта можливих для встановлення порядку користування земельних ділянок сторін, при цьому всі три варіанти зроблені без врахування земель Черкаської міської ради, тому твердження суду про неможливість у зв’язку з цим встановити порядок користування земельною ділянкою з урахуванням земель Черкаської міської Ради не є вірним. Інші зазначені в апеляційній скарзі доводи фактично дублюють вже викладені у заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.
       Відповідно до частини 1 статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.
Згідно із пунктами 1,2 частини другої статті 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;
Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.
Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.
Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.
Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (справа «Пономарьов проти України» (CASE «PONOMARYOV v. UKRAINE»), рішення від 03 квітня 2008 року).
Процедура скасування остаточного судового рішення у зв?язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (справа «Праведная проти Росії» (CASE«PRAVEDNAYA v. RUSSIA», рішення від 18 листопада 2004 року).
       Доводи, що були викладені ОСОБА_1 у заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, фактично зводяться до необхідності переоцінки доказів та встановлення обставин, які на думку заявника мали істотне значення для вирішення справи, оскільки стосуються неповного встановлення обставин справи, які могли бути усунуті при наявності відповідних підстав, шляхом призначення повторної чи додаткової експертизи, а тому не є підставами для перегляду рішення суду за ново виявленими обставинами, а вчинення експертом завідомо неправильного висновку не підтверджено вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили.
Висновок експерта за результатами проведення земельно-технічної експертизи від 09 липня 2019 року № 435/19-23 зроблено після того, як рішення у даній справі набрало законної сили та є новим доказом у справі, а отже не може бути підставою для перегляду судового рішення у з?язку з нововиявленими обставинами.
Таким чином, заявником не наведено обставин, котрі процесуальним законом визнаються нововиявленими обставинами в контексті вимог ст. 423 ЦПК України, а фактично ним оспорювалась законність та обґрунтованість рішення суду, що набрало законної сили.
Згідно ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції без змін.
Керуючись:  ст.ст.374,375, 381-384 , апеляційний суд, - 
п о с т а н о в и в  :
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1  – залишити без задоволення, а ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 16 січня 2020 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 квітня 2017 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Черкаська міська рада про визнання права на отримання державного акту на право власності на землю без погодження меж із суміжним землекористувачем, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення меж та встановлення порядку користування земельною ділянкою – залишити без змін.
       Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. 
Повний текст постанови виготовлений 5 березня 2020  року.

Судді