ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"20" травня 2020 р.           Справа№ 910/14715/17
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Дідиченко  М.А.
суддів:            Пономаренка  Є.Ю. 
          Руденко  М.А. 

при секретарі:          Верьовкін С.С.

за участю представників сторін:
від позивача: не з`явився;
від відповідача 1: не з`явився;
від відповідача 2: Гузієнко Я.М.;
від відповідача 3: не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд"
на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.12.2019 (повний текст ухвали складено 23.12.2019)
у справі № 910/14715/17 (суддя Борисенко І.І.)

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд"
до 1)Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Надра"
2) Національного банку України 
3) ПОРА ТРЕЙДІНГ ЛІМІТЕД (PORATRADINGLIMITED)
про визнання договору недійсним,

В  С  Т  А  Н  О  В  И  В:

Короткий зміст обставин справи

Товариство з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" подало на розгляд Господарського суду міста Києва позов до Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Надра", Національного банку України та ТОВ "Компанія "БЕРЛІНОТТО ЛІМІТЕД" про визнання договору застави корпоративних прав від 05.05.2014 недійсним.
Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що договір застави корпоративних прав укладено всупереч ст.4 Закону України «Про заставу», ст. 53 Закону України «Про господарські товариства», ст. 147 ЦК України, ст.ст. 616, 652 ЦК України, ст.ст. 218, 559 ГК України.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.12.2019 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" залишено без розгляду.
Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції зазначив, що неявка представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" у судове засідання, враховуючи, що позивачем на стадії розгляду справи по суті подаються заяви про збільшення позовних вимог, що з огляду на розгляд справи більше двох років свідчить про невизначеність позивачем своїх вимог, перешкоджає вирішенню спору, а тому існують всі необхідні підстави для залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" у справі 910/14715/17 без розгляду.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.12.2019 року у справі № 910/14715/19 та направити матеріали справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не визнавав обов`язковою явку представників учасників справи у судове засідання, а тому суд був зобов`язаний розглянути справу за відсутності представника позивача та за наявними в ній матеріалами. Також, за твердженням апелянта, ним двічі було подано заяву про збільшення розміру позовних вимог, а не заяву про зміну предмету чи підстав позову, що могло б свідчити про невизначеність позовних вимог, і які необґрунтовано були залишені судом без розгляду.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу № 910/14715/17 передано на розгляд колегії суддів у складі: Дідиченко М. А. - головуюча суддя; судді - Пономаренко Є.Ю., Поляк О.І.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.03.2020 відкрито апеляційне провадження у справі № 910/14715/17 та призначено справу до розгляду на 01.04.2020. 
На підставі рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 та відповідно до положень статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 № 215 та від 25.03.2020 № 239, з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, з 12.03.2020 по 24.04.2020 на всій території України встановлено карантин.
Також, розпорядженням Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 № 338-р, з урахуванням поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, висновків Всесвітньої організації охорони здоров`я щодо визнання розповсюдження COVID-19 у країнах світу пандемією, з метою ліквідації наслідків медико-біологічної надзвичайної ситуації природного характеру державного рівня, забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення та відповідно до статті 14 та частини другої статті 78 Кодексу цивільного захисту України було встановлено на всій території України режим надзвичайної ситуації до 24 квітня 2020 року.
З огляду на вказані обставини, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.04.2020 учасників справи повідомлено про те, що розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" на рішення Господарського суду міста Києва від 19.12.2019 року у справі № 910/14715/19 01.04.2020 не відбувся; запропоновано сторонам подати до суду апеляційної інстанції заяви про розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" на рішення Господарського суду міста Києва від 19.12.2019 року у справі № 910/14715/19 у їхній відсутності за наявними в справі матеріалами; у випадку не реалізації сторонами їхнього права на подачу відповідної заяви про розгляд справи за їхньої відсутності; про дату і час судового засідання учасники справи будуть повідомлені додатково.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.04.2020 розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.12.2019 призначено на 20.05.2020.
Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 20.05.2020 року призначено повторний автоматизований розподіл судової справи, у зв`язку з перебуванням судді Поляк О.І. на лікарняному.
Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.05.2020 року для розгляду апеляційної скарги у справі № 910/14715/17 сформовано колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Дідиченко М.А., судді Пономаренко Є.Ю, Руденко М.А.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.05.2020 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.12.2019 у справі № 910/14715/17.

Позиції учасників справи

31.03.2020 через відділ документального забезпечення суду від відповідача 2 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін.
Доводи відповідача 2 зводяться до того, що судом першої інстанції було обґрунтовано залишено позовну заяву без розгляду. 

Явка представників сторін

Представники позивача, відповідача 1 та відповідача 3 у судове засідання 20.05.2020 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, хоча про час та місце розгляду справи вказані особи були повідомлені належним чином, що підтверджуються наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень.
19.05.2020 через відділ документального забезпечення суду від імені позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
В той же час, як вбачається з поданого клопотання, воно не підписане представником ТОВ «Мегаполісжитлобуд» О.В. Міщенко.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 ГПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.
Частиною 4 ст. 170 ГПК України передбачено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.
А тому, вказане вище клопотання про відкладення розгляду справи залишається судом без розгляду.
Колегією суддів під час розгляду даної справи враховано, що на підставі рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 та відповідно до положень статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", із змінами і доповненнями, внесеними  постановами Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 № 215 та від 25.03.2020 № 239, з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, з 12.03.2020 по 24.04.2020 на всій території України встановлено карантин.
Постановою Кабінету Міністрів України № 343 від 04.05.2020 було внесено зміни до постанови від 11 березня 2020 р. №  211 "Про запобігання поширенню на території України гострої  респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", а саме продовжено період карантину до 22 травня 2020 р.
В той же час, даною постановою Кабінету Міністрів України з 11 травня 2020 р. послаблені карантинні обмеження, а саме дозволено здійснення професійної діяльності адвокатами та нотаріусами. 
Статтею 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Стаття 27 Конституції України передбачає, що обов`язок держави - захищати життя людини.
Разом з тим, у відповідності до вимог п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.
А тому, враховуючи тимчасовий характер вжитих державою заходів для запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та пом`якшення карантинних заходів з 11 травня 2020 року, оскільки суди в період карантину не припинили свою діяльність та продовжують здійснювати правосуддя, колегія суддів, з урахуванням принципу розумності строків розгляду справи судом, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя, передбаченого Конституцією України і гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (право на справедливий суд), зважаючи на те, що явка представників учасників справи у судове засідання не визнавалась обов`язковою, дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за відсутності представників позивача, відповідача 1 та відповідача 3 у судовому засіданні 20.05.2020.
Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 28.04.2020 у справі № 910/10553/18, від 15.05.2020 у справі № 17/32.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Згідно зі статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих  Конституцією  і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Частиною 1  статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів"  передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.
Водночас, порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права -  ГПК України.
Відповідно до частин першої - четвертої  статті 13 ГПК України  судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
За приписами пункту 2 частини 1 та пункту 3 частини 2 статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.
Відповідно до частини першої статті 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.
Вжиття заходів для ефективного    розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Положеннями ч.1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до п. 4 цією ж статті, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Згідно з пунктом 4 частини 4  статті 226 ГПК України  суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Слід зазначити, що на відміну від пункту 5 частини 1 статті 81 ГПК України, в редакції, чинній до 15.12.2017, яка як підставу залишення позовної заяви без розгляду передбачала неподання позивачем витребуваних господарським судом матеріалів, необхідних для вирішення спору, або неявку представника позивача на виклик у засідання господарського суду, якщо його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору, наведені положення статей 202, 226 ГПК України в чинній редакції не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. 
Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами в разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, позивач як в судове засідання 10.12.2019, так і у судове засідання 19.12.2019 участі уповноваженого представника не забезпечив, причин неявки суду не повідомив, хоча про дату, час та місце його проведення був повідомлений належним чином (рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення, розпискою про відкладення розгляду справи)
Обізнаність позивача про дату, час та місце розгляду справи також підтверджується поданими до суду першої інстанції клопотаннями про зупинення провадження у справі та заявою про відвід.
Апеляційним господарським судом встановлено, що він позивача заяв про розгляд справи за його відсутності не надходило.
За таких підстав суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" без розгляду.
Апелянт помилково пов`язує таку самостійну підставу для залишення позову без розгляду, як неявка представника позивача у судове засідання, з необхідністю з`ясування поважних причин неявки у судове засідання, а також того, яким чином неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору та в чому полягають перешкоди для розгляду та вирішення спору по суті заявлених позовних вимог за відсутності представника позивача.
Колегія суддів при вирішенні даного спору враховує правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.09.2019 у справі №916/3616/15, про те, що положення частини четвертої статті  202  та пункту 4 частини першої статті  226 ГПК України  не пов`язують можливості залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.
Вказана позиція також була підтримана Верховним Судом у постановах від 06.11.2019 у справі № 904/2423/18, від 07.10.2019 у справі № 923/447/15 та від 30.05.2019 у справі № 921/502/17-г/8, від 12.12.2019 у справі № 910/2722/19, від 14.04.2020 у справі № 910/15330/19, від 07.11.2019 у справі № 904/2423/18, від 01.04.2020 у справі № 910/13008/19, від 31.03.2020 у справі № 910/11383/19.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

За таких обставин Господарський суд міста Києва дійшов правомірного та обґрунтованого висновку про необхідність залишення позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" без розгляду на підставі пункту 4 частини 1  статті 226 ГПК України.
Інші твердження апелянта колегією суддів відхиляються, оскільки не можуть бути підставою для скасування оскаржуваної ухвали на підставі ст. 280 ГПК України. 
Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
За таких обставин, висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, а тому ухвала Господарського суду міста Києва від 19.12.2019 року у справі № 910/14715/17 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав для її скасування не вбачається.
Згідно із ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника. 
Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П  О  С  Т  А  Н  О  В  И  В  :

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаполісжитлобуд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.12.2019 у справі № 910/14715/17 залишити без задоволення.
2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.12.2019 у справі № 910/14715/17 залишити без змін.
3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.
4. Матеріали справи № 910/14715/17 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в порядку, визначеному ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 25.05.2020 

Головуючий суддя                                                            М.А. Дідиченко 

Судді                                                                                Є.Ю. Пономаренко

                                                                                М.А. Руденко