ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2020 року	Львів	Справа № 464/1391/19 пров. № А/857/3056/20	

Колегія суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді:                                        Улицького В.З.
суддів:                                                            Кузьмича С.М., Шавеля Р.М.
при секретарі судового засідання:                Мельничук Б.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційні скарги ОСОБА_1 та Інспекції державного архітектурного контролю у м.Львові на рішення Сихівського районного суду м.Львова від 06.02.2020 року (рішення ухвалене у м. Львові судом у складі головуючого судді Тімченко О.В., повний текст рішення складено 06.02.2020р.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурного контролю у м.Львові про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

                                                  ВСТАНОВИЛА:

У березні 2019 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурного контролю у м.Львові та просив постанову у справі про адміністративне правопорушення № 0006-вих-705/16, що винесена 25 лютого 2019 року начальником інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові Цабаком Володимиром Ярославовичем, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУАП та накладення штрафу в розмірі 34 000 грн., скасувати, провадження по справі про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, покликаючись на неправомірність винесення такої.
Позивач позовні вимоги мотивував тим, що при проведенні позапланової перевірки на об`єкті будівництва: реконструкція квартири АДРЕСА_1 горища під житлові кімнати по АДРЕСА_2 .Львові посадовими особами Інспекції ДАБК у м.Львові встановлено, що проектну документацію, розроблену головним архітектором проекту ОСОБА_1 , виконано та передано замовнику з порушенням будівельних норм, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, а саме: без отримання технічних умов на інженерне забезпечення проектованого об`єкта, оскільки такі вже були отримані замовником після затвердження проектної документації та проходження нею експертизи. А також згідно з містобудівними умовами та обмеженнями забудови земельної ділянки від 02 березня 2018 року № 223 передбачено отримання нових технічних умов на інженерне забезпечення проектованого об`єкта. 25 травня 2018 року замовником будівництва ОСОБА_2 затверджено проектну документацію на вищевказаний об`єкт будівництва. Встановлено порушення п.4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року, п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво». Просила позов задоволити.
Рішенням Сихівського районного суду м.Львова від 06.02.2020 року адміністративний позов задоволено. Постанову начальника інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові Цабака Володимира Ярославовича у справі про адміністративне правопорушення № 0006-вих-705/16 від 25 лютого 2019 року скасовано, а справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.96-1 КУАП закрито.
Рішення суду першої інстанції оскаржила ОСОБА_1 та Інспекція державного архітектурного контролю у м.Львові. Вважають, що оскаржуване рішення прийняте з помилковим застосуванням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав викладених у апеляційних скаргах.
Апелянт ОСОБА_1 просить змінити рішення в частині висновків суду першої інстанції.
Апелянт Інспекція державного архітектурного контролю у м.Львові просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову якою у задоволені адміністративного позову відмовити.
Відповідно до ч.4 ст.229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційні скарги апелянтів слід залишити без задоволення з наступних підстав.
Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 189 цього Кодексу.
Згідно ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судом першої інстанції встановлено, що 25 лютого 2019 року начальником інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові Цабаком В.Я. винесено постанову № 0006-вих-705/16, якою позивача ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУАП, та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 34 000 грн. З даної постанови вбачається, що при проведенні позапланової перевірки на об`єкті будівництва: реконструкція квартири АДРЕСА_1 горища під житлові кімнати АДРЕСА_3 АДРЕСА_2 .Львові посадовими особами Інспекції ДАБК у м.Львові встановлено, що проектну документацію, розроблену головним архітектором проекту ОСОБА_1 , виконано та передано замовнику з порушенням будівельних норм, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, а саме: без отримання технічних умов на інженерне забезпечення проектованого об`єкта, оскільки такі вже були отримані замовником після затвердження проектної документації та проходження нею експертизи. А також згідно з містобудівними умовами та обмеженнями забудови земельної ділянки від 02 березня 2018 року № 223 передбачено отримання нових технічних умов на інженерне забезпечення проектованого об`єкта. 25 травня 2018 року замовником будівництва ОСОБА_2 затверджено проектну документацію на вищевказаний об`єкт будівництва. Встановлено порушення п.4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року, п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».
Позивач вказує, що при розробленні проектної документації немає необхідності в отриманні технічних умов, якими згідно із ст.30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації.
Частиною 1 ст.96-1 КУАП передбачено, що адміністративну відповідальність за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта.
Факт вчинення та вина ОСОБА_1 як головного архітектора проекту у вчиненні правопорушення, яке полягає у передачі (розроблення та виконання) нею замовнику проектної документації з порушенням будівельних норм, вихідних даних для проектування об`єктів, стверджується належними та допустимими доказами у відповідності до вимог ст.251 КУАП, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення, складеним головним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК Ткачем Б.М., що відповідає вимогам ст.256 КУАП та яким зафіксовано обставини вчинення правопорушення; актом № 84 від 14 лютого 2019 року, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 14 лютого 2019 року, яким виявлено правопорушення; угодою № 11/2018 від 10 травня 2018 року, укладеною між позивачем ФОП ОСОБА_1 (виконавець) та ОСОБА_2 (замовник), згідно з якою замовник доручає, а виконавець приймає на себе зобов`язання виконати стадію Робочий проект розділів АР і КР на об`єкт: Реконструкція одноквартирного житлового будинку № 17 кв.1 з пристосуванням горища під житлові кімнати на АДРЕСА_2 , у відповідності з побажанням замовника. Сторонами погоджено (п.5.4), що при несвоєчасному представленні замовником вихідних даних для виготовлення проектної документації термін закінчення робіт автоматично збільшується на відповідну кількість днів, або термін узгоджується наново; актом виконаних робіт № 17 від 08 червня 2018 року між замовником та виконавцем щодо виконання робочого проекту по договору № 11/2018 від 10 травня 2018 року; містобудівними умовами та обмеженнями для проектування об`єкта будівництва на реконструкцію квартири АДРЕСА_1 з пристосуванням горища під житлові кімнати на АДРЕСА_2 , затвердженими рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради № 223 від 02 березня 2018 року, якими передбачено отримання у встановленому порядку технічних умов на інженерне забезпечення проектованого об`єкта.
Відповідно до ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником Аналогічне передбачено п.9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів. Водночас основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування (ч.1 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»). 
Відтак, виготовлення проектної документації без вихідних даних, в тому числі і технічних умов, є неможливими та протиправним.
Угодою № 11/2018 від 10 травня 2018 року у п.5.4 передбачено представлення замовником ОСОБА_2 виконавцю ОСОБА_1 вихідних даних, якими згідно із законом є технічні умови, для виготовлення проектної документації. З вказаного видно, що несвоєчасне подання вихідних даних збільшує термін закінчення робіт, але не дозволяє виготовляти проектну документацію без них.
При цьому містобудівними умовами та обмеженнями для проектування об`єкта будівництва, затвердженими рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради № 223 від 02 березня 2018 року, прямо передбачено, що спочатку необхідно отримати технічні умови на інженерне забезпечення проектованого об`єкта (п.2.1), а вже потім розробити робочий проект (п.2.2.).
Замовником все ж було отримано технічні умови з газо- та електропостачання після затвердження проектної документації та проходження нею експертизи, що зазначено в оскаржуваній постанові та встановлено рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2019 року у справі № 1.380.2019.001146, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2020 року, у справі між позивачем як фізичною особою-підприємцем та відповідачем про визнання протиправними і скасування постанови про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності № 0006-вих-704/12, винесену 25 лютого 2019 року, та припису від 14 лютого 2019 року. 
Згідно ч.4 ст.78 КАС України суд у даній справі приймає до уваги саме обставини, що встановлені рішенням суду першої та апеляційної інстанцій в адміністративній справі, що набрало законної сили, а не оцінку аргументів та мотиви, оскільки б таке порушувало завдання та основні засади адміністративного судочинства.
Таким чином, з матеріалів вбачається, що відповідачем доведення факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУАП. Правові підстави для скасування оскаржуваної постанови від 25 лютого 2019 року за відсутності події і складу адміністративного правопорушення відсутні. 
Інші наявні в матеріалах справи докази висновків суду не спростовують.
Частиною 1 ст.38 КУАП врегульовано, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).
Триваючими визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. 
Відтак, дії позивача, які відповідач вважає неправомірними, не є триваючими.
Апеляційний судом встановлено, що проектна документація була виконана і передана позивачем замовнику 08 червня 2018 року, що підтверджується актом виконаних робіт № 17 від 08 червня 2018 року.
Оскільки позивачем дії було вчинено 18 червня 2018 року, а постанову про накладення стягнення відповідачем винесено лише 25 лютого 2019 року, тому пропущено строк, передбачений ст.38 КУАП.
Згідно з п.7 ч.1 ст.247 КУАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 цього Кодексу.
За таких обставин, апеляційний , що суб`єктом владних повноважень провадження у справі про адміністративне правопорушення було розпочато і не було закрито, хоча на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строки, передбачені ст. 38 КУпАП, закінчилися.
Узагальнюючи наведене, суд апеляційної інстанції переконаний, що судом першої інстанції надано належну оцінку наявним у справі доказам, а їх достатня кількість та взаємний зв`язок у сукупності дали змогу суду першої інстанції зробити вірний висновок про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.
Враховуючи викладене, колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.
З наведеного вбачається, що доводи апеляційних скарг являються безпідставними та необґрунтованими та не спростовують висновків суду першої інстанції, правова оцінка доказів дана вірно, а відтак у задоволенні апеляційних скарг слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 243 ч. 3, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України,  колегія   суддів,-
                                                  ПОСТАНОВИЛА:                    

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та Інспекції державного архітектурного контролю у м.Львові залишити без задоволення, а рішення Сихівського районного суду м.Львова від 06.02.2020 року у справі №464/1391/19 – без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття.
На Постанову протягом тридцяти днів з моменту набрання нею законної сили може бути подана касаційна скарга безпосередньо до суду касаційної інстанції.  

Головуючий суддя	 	В. З. Улицький 	
судді	 	С. М. Кузьмич 	
 	 	Р. М. Шавель  	
Повне судове рішення складено 31.03.2020р.