Ухвала
17 березня 2020 року
м. Київ
 
справа № 462/993/17
провадження № 61-14166св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
Шиповича В. В. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Хопти С. Ф.
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Концерн «Хлібпром» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Львівського апеляційного суду 
від 14 червня 2019 року, прийняту в складі колегії суддів: Мікуш Ю. Р., 
Ніткевича А. В., Савуляка Р. В.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У лютому 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «Концерн «Хлібпром» (далі - ПАТ «Концерн «Хлібпром») про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.
 
Рішенням Залізничного районного суду міста Львова від 30 січня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено.
Визнано незаконним та скасовано наказ ПАТ «Концерн «Хлібпром» № 355 
від 25 грудня 2015 року «Щодо особового складу».
 
Визнано незаконним та скасовано наказ ПАТ «Концерн «Хлібпром» № 011 
від 18 січня 2016 року «Про припинення трудового договору (контракту)».
 
Поновлено ОСОБА_1 на посаді комірника нереалізованої продукції експедиційного відділу виробничого підрозділу «Львівський хлібзавод № 1» 
ПАТ «Концерн «Хлібпром» з 25 грудня 2015 року.
 
Стягнуто з ПАТ «Концерн «Хлібпром» на користь ОСОБА_1 67 317,12 грн середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу.
 
Рішення в частині поновлення на роботі та виплати заробітної плати за один місяць в розмірі 1 869,92  грн допущено до негайного виконання.
 
Вирішено питання розподілу судових витрат.
 
Постановою Львівського апеляційного суду від 14 червня 2019 року апеляційну скаргу ПАТ «Концерн Хлібпром» задоволено. Рішення Залізничного районного суду м. Львова від 30 січня 2019 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.
 
Відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні її позову до ПАТ «Концерн «Хлібпром» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.
 
У касаційній скарзі, поданій у липні 2019 року до Верховного Суду, 
ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Львівського апеляційного суду від 14 червня 
2019 року, рішення Залізничного районного суду міста Львова від 30 січня 
2019 року залишити в силі. 
 
Ухвалою Верховного Суду від 25 жовтня 2019 року поновлено строк на касаційне оскарження, відкрито касаційне провадження в указаній справі, витребувано її матеріали із Залізничного районного суду міста Львова.
 
У листопаді 2019 року матеріали справи надійшли до Верховного Суду.
 
Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.
 
У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України (тут і надалі у редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
 
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
 
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.
 
Керуючись частиною тринадцять статті 7, частиною одинадцять статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Справу за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Концерн «Хлібпром» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Львівського апеляційного суду від 14 червня 
2019 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
 
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                           В. В. Шипович
Є. В. Синельников
С. Ф. Хопта