Ухвала
24 березня 2020 року
м. Київ
 
справа № 760/4397/18
провадження № 61-4277ск20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Усика Г. І. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Ступак О. В., розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» на постанову Київського апеляційного суду від 24 лютого 2020 року у складі колегії суддів: Писаної Т. О., Приходька К. П., Журби С. О., у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл», ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, 
 
ВСТАНОВИВ:
 
Короткий зміст позовних вимог 
 
У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» (далі - ТОВ «Глуско Рітейл»), ОСОБА_2 про відшкодування шкоди.
 
Позов мотивував тим, що  ОСОБА_2 працював оператором мийної установки автомийки ТНК АЗС № 42 Товариства з обмеженою відповідальністю «Восток» (далі - ТОВ «Восток», після зміни назви ТОВ «Глуско Рітейл»), розташованої за адресою: бульвар Дружби Народів, 40-А, м. Київ. 
 
17 квітня 2017 року об 11 год. 30 хв. ОСОБА_2 , надаючи послуги з миття автомобіля «TOYOTA Camry», державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить позивачу (знаходиться у законному володінні та користуванні ОСОБА_3 згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 ), вигнав зазначений автомобіль з боксу, розігнався в бік виїзду з АЗС та при повороті в сторону виїзду на бульвар Дружби Народів, здійснив зіткнення з припаркованим автомобілем «Nissan», державний номерний знак НОМЕР_3 , і зупинився на бульварі в зустрічному напрямку, нанісши шкоду, автомобілю позивача та іншої особи.
 
Згідно Звіту про оцінку транспортного засобу від 15 травня 2017 року 
№ 5809/05/17 вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля «TOYOTA Camry», державний номерний знак НОМЕР_1 складає 164 015,95 грн.
 
Постановою Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2017 року, ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. 
 
Посилаючись на наведене, позивач просив стягнути солідарно з ТОВ «Глуско Рітейл», ОСОБА_2 майнову шкоду у розмірі 164 015,95 грн, витрати по оплаті звіту про визначення вартості матеріального збитку у розмірі 
1 100,00 грн, а всього - 165 115,95 грн. 
 
Короткий зміст оскаржуваних судових рішень 
 
Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 22 жовтня 2019 року позов задоволено частково.
 
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування майнової шкоди 164 015,95 грн, витрати на оплату звіту про визначення матеріального збитку у розмірі 1 100,00 грн та судовий збір у розмірі 1 651,16 грн, а всього - 
166 767,11 грн. 
 
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
 
Постановою Київського апеляційного суду від 24 лютого 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 задоволено, рішення Солом`янського районного суду 
м. Києва від 22 жовтня 2019 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про часткове задоволення позову.
 
Стягнуто з ТОВ «Глуско Рітейл» на користь ОСОБА_1 на відшкодування майнової шкоди 164 015,95 грн, витрати на оплату звіту про визначення матеріального збитку у розмірі 1 100,00 грн. 
 
Вирішено питання розподілу судових витрат.
 
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
 
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги
 
У березні 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ТОВ «Глуско Рітейл», в якій заявник просив постанову Київського апеляційного суду від 
24 лютого 2020 року скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
 
Касаційна скарга містить посилання на те, що судове рішення підлягає касаційному оскарженню з підстав, передбачених підпунктами «а», «б» та «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, оскільки касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.
 
Позиція Верховного Суду та нормативно-правове обгрунтування 
 
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню.
 
Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8). 
 
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
 
Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).
 
Ціна позову у даній справі становить 165 115,95 грн та станом на 01 січня 
2020 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102,00*100=210 200,00).
 
Ураховуючи наведене, зазначена справа є малозначною у силу вимог закону. 
 
За змістом пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
 
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).
 
Щодо доводів касаційної скарги про те, що справа має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, заявник позбавлений можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішення, при розгляді іншої справи, справа має виняткове значення для заявника
 
Посилання заявника на те, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, є безпідставними, оскільки наведена, як приклад постанова Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 426/16825/16-ц та постанови Верховного суду від 09 січня 2019 року у справі № 654/4218/15-ц, від 21 лютого 2019 року у справі № 355/1394/16-ц ухвалені за інших встановлених судами фактичних обставин справи. З огляду на наведене, відсутні підстави вважати, що касаційна скарга ТОВ «Глуско Рітейл» має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.
 
Доводи касаційної скарги про те, що заявник позбавлений можливості спростувати обставини встановлені оскарженим судовим рішенням при розгляді іншої справи, є необгрунтованими, оскільки посилаючись на наявність зазначених обставин заявник не зазначив про розгляд судом іншої справи для якої обставини встановлені у цій справі матимуть преюдиційне значення.
 
Щодо доводів про те, що справа має виняткове значення ТОВ «Глуско Рітейл», Верховний Суд зазначає, що поняття винятковості справи є оціночним та потребує належного обгрунтування. Заявник не навів переконливих доводів та не надав відповідних доказів, які б свідчили про те, що справа має, для нього виняткове значення, а сама по собі вказівка про це у касаційній скарзі не дає підстав для відкриття касаційного провадження у малозначній справі.
 
Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.
 
Відповідно до Рекомендацій № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 
07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обгрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Ураховуючи, що касаційну скаргу подано на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, відсутні підстави вважати, що розгляд справи має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, заявник позбавлений можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішення, при розгляді іншої справи та, що справа має виняткове значення для заявника, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.
 
Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 1 частини шостої, частиною дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд,
 
УХВАЛИВ:
 
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» на постанову Київського апеляційного суду від 24 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл», ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, відмовити.
 
Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові. 
 
Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді:        	Г. І. Усик     І. Ю. Гулейков     О. В. Ступак