УХВАЛА

29 квітня 2020 року 
Київ
справа №400/3365/19
адміністративне провадження №К/9901/10645/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Шевцової Н.В.,
суддів: Данилевич Н.А.,  Смоковича М.І., 
перевірив касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2019 року та на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19 березня 2020 року в справі №400/3365/19 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_2 , в якому просив:
- визнати протиправною бездіяльності Військової частини НОМЕР_2 щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 , грошової компенсації за невикористані дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій за період з 04 березня 2015 року по 01 червня 2016 року, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби;
- зобов`язати Військову частину НОМЕР_2 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 , грошову компенсацію за невикористані календарні дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій за період з 04 березня 2015 року по 01 червня 2016 року, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби ;
- зобов`язати Військову частину НОМЕР_2 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки виплат належних сум по день фактичного розрахунку.
13 грудня 2019 року рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19  березня 2020 року, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено в повному обсязі.
На вказані рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду Військова частина НОМЕР_1 подала касаційну скаргу, яку зареєстровано у Верховному Суді 13 квітня 2020 року.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
З матеріалів касаційної скарги встановлено, що вони оформлені без дотримання вимог пункту 4 частини другої статті 330 КАС України.
Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України в касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
Відповідно до частини 4 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
Перевірив касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 , Судом встановлено, що її зміст не відповідає вимогам пункту 4 частини другої статті 330 КАС України, оскільки Військовою частиною НОМЕР_1 не зазначено підстав на яких подано касаційну скаргу із визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав), що перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Касаційна скарга містить лише виклад обставини справи, цитати нормативних актів, посилання на судові рішення Верховного Суду та незгоду з рішеннями суду першої та апеляційної інстанції з підстав порушення норм матеріального та процесуального права.
Згідно з вимогами частини третьої статті 334 КАС України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження, а за змістом частини першої статті 341 КАС України, за винятком частини третьої цієї статті КАС України, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.
Таким чином межі касаційного перегляду судових рішень обмежено підставами, на яких подається касаційна скарга, зазначеними скаржником, та викладеними в ухвалі суду підставами для відкриття касаційного провадження. 
Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.  
Отже у разі не зазначення в касаційній скарзі підставу (підстави), на якій подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав) (пункт 4 частини другої статті 330 КАС України) така касаційна скарга має бути залишена без руху.
Крім того, з матеріалів касаційної скарги встановлено, що вони оформлені без дотримання вимог частини четвертої статті 330 КАС України, а саме до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.
Разом з тим, у касаційній скарзі Військовою частиною НОМЕР_1 заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу касаційної скарги до винесення судового рішення у справі.
За приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Частинами першою та другою статті 8 Закону України “Про судовий збір” від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі – Закон №   3674-VI) визначено вичерпний перелік умов, за наявності яких суд, враховуючи майновий стан сторони, своєю ухвалою може за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.
Військовою частиною НОМЕР_1 не зазначено умов, визначених статтею 8 Закону № 3674-VI, за наявності яких суд може прийняти ухвалу про відстрочення сплати судового збору, а отже вказане клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.
Крім того Верховний Суд зазначає, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору. Тому обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету та відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є підставою для звільнення (відстрочення, розстрочення) від такої сплати.
Як встановлено з касаційної скарги, позивачем у справі є фізична особа, якою заявлено дві позовні вимоги майнового характеру. 
Разом з тим, заявлені позовні вимоги не містять конкретних сум, тому розраховуючи ставку судового збору, що підлягає сплаті за звернення до суду з цією касаційною скаргою, Суд виходить з наступного.
Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI за подання фізичною особою до адміністративного суду позову майнового характеру справляється судовий збір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI за подання касаційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки що підлягала сплаті при поданні позовної заяви. 
Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць станом на 01 січня 2019 року – 1921 грн. 00 коп.
Таким чином, враховуючи, що позивачем у справі є фізична особа, яка звернулась з позовом до суду у 2019 році, в якому заявлено дві позовні вимоги майнового характеру без конкретних сум, Суд розраховує ставку судового збору за звернення з цією касаційною скаргу виходячи з мінімального розміру, що справляється за подання позову майнового характеру.
Отже, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 3073,6 грн (200% від 2*(1921,00*0,4)).
Згідно із частиною 2 статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Частинами 1, 2 статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Зазначені недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом сплати судового збору на реквізити: Отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897;  Банк отримувача: Казначейство України; Код банку отримувача (МФО): (ЕАП) 899998; Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007; Код класифікації доходів бюджету: 22030102; Найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055); Призначення платежу*: 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків – фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________  (ПІБ чи назва установи, організації позивача),  на рішення від ______  (Дата оскаржуваного рішення)  по справі _________  (Номер справи),  ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд)  (назва суду, де розглядається справа).
Крім того, касаційну скаргу подано Військовою частиною НОМЕР_1 , в якості відповідача у цій касаційній скарзі також зазначено Військову частину НОМЕР_1 .
Разом з тим, згідно з даними Єдиного державного реєстру судових рішень у справі №400/3365/19 відповідачем є Військова частина НОМЕР_2 .
У касаційній скарзі заявником не надано доказів, що під час розгляду справи №400/3365/19 судами попередніх інстанції було вирішено питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки Військової частини НОМЕР_1 .
За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням Військовій частині НОМЕР_1 строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду касаційної інстанції уточненої касаційної скарги із зазначенням підстав (підстави), на яких подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав) (пункт 4 частини другої статті 330 КАС України) з належним її обґрунтуванням, уточненням найменування відповідача та особи, яка подає касаційну скаргу, з належним обґрунтуванням процесуальної дієздатності та направлення документу про сплату судового збору в установленому законом розмірі.
02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічний гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) №540-ІХ від 30 березня 2020 року», яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу, Кримінального процесуального кодексу, Кодексу адміністративного судочинства України, Господарського кодексу України, Цивільного Кодексу України, Кодекс законів про працю тощо.
Суд звертає увагу на те, що вказаним законом доповнено розділ VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України пунктом 3 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)»
Враховуючи наведене, Суд вважає за необхідне встановити строк на усунення недоліків касаційної скарги, надавши Військовій частині НОМЕР_1 строк тривалістю десять днів з моменту закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Керуючись статтями 3, 169, 329-332, пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, Суд
УХВАЛИВ:
Відмовити Військовій частині НОМЕР_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору до винесення судового рішення у справі. 
Касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2019 року та на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19 березня 2020 року в справі №400/3365/19 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії – залишити без руху.
Надати Військовій частині НОМЕР_1 строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги тривалістю десять днів з моменту закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).   
Роз`яснити Військовій частині НОМЕР_1 , що невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                                       Н.В. Шевцова
Судді                                                                                          Н.А. Данилевич
                                                                                          М.І. Смокович