Ухвала
Іменем України
 
24 лютого 2020 року
м. Київ
 
справа № 523/3160/16-ц
провадження № 61-2310ск20
 
Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Крата В. І., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 15 липня 2019 року у складі судді Кисельова В. К. та постанову Одеського апеляційного суду від 19 грудня 2019 року у складі колегії суддів Дрішлюка А. І., Черевка П. М., Громіка Р. Д. у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Незалежна телекомпанія «Норма-ТВ», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третя особа - приватний нотаріус Одеського нотаріального округу Фадєєва Наталя Олексіївна, про поновлення прав, витребування майна з незаконного володіння, стягнення моральної шкоди,
ВСТАНОВИВ:
У 2016 році ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом, який мотивовано тим, що у листопаді 2014 року позивачам стало відомо, що 
06 березня 2013 року приватний нотаріус Фадеєва Н. А. завірила підписи співзасновників під двома протоколами загального зібрання ТОВ «Незалежна телекомпанія «Норма-ТВ», зареєстрованих під № 647-654 та № 647-653, які позивачі не підписували. Згідно з протоколом № 1/1 від 06 березня 2013 року учасники ТОВ «Незалежна телекомпанія «Норма-ТВ» вирішили виключити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зі складу учасників товариства, а їх частки передати товариству безоплатно. Позивачі стверджують, що вони не надавали згоди на їх виключення з числа учасників (засновників) товариства, а документи 
є сфальсифікованими.
Уточнивши заявлені позовні вимоги, позивачі просили: витребувати корпоративні права на частку, а також частку у статутному капіталі 
ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ» у розмірі 23,4 % з незаконного володіння недобросовісного власника ОСОБА_7 на користь 
ОСОБА_1 ; витребувати корпоративні права на частку, а також частку 
у статутному капіталі ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ» у розмірі 23,4 % з незаконного володіння недобросовісного власника ОСОБА_7 на користь 
ОСОБА_2 ; витребувати у недобросовісного власника ОСОБА_7 грошові кошти, які він отримав у якості дивідендів у період з 06 березня 
2013 року по 2019 рік у розмірі 3 346 012,80 грн на користь ОСОБА_1 ; витребувати у недобросовісного власника ОСОБА_7 грошові кошти, які він отримав у якості дивідендів у період з 06 березня 2013 року по 2019 рік у розмірі 3 346 012,80 грн на користь ОСОБА_2 ; стягнути з ТОВ«Незалежна телекомпанія Норма-ТВ» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 55 000 грн; стягнути з ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ» на користь ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 55 000 грн; зобов`язати відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 відновити становище ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в якості співзасновників 
ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ», яке існувало до порушення прав та законних інтересів останніх, шляхом виключення недобросовісних власників: ОСОБА_7 , ОСОБА_7 зі складу учасників ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ», шляхом включення до складу співзасновників товариства ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та шляхом проведення реєстрації статуту ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ» в новій редакції у зв`язку зі зміною складу співзасновників/учасників.
Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 15 липня 2019 року, залишеною без змін постановою Одеського апеляційного суду від 19 грудня 2019 року, закрито провадження у цій справі за позовними вимогами 
ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , 
ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третя особа - приватний нотаріус Одеського нотаріального округу Фадєєва Н. О. в частині: витребування корпоративних прав на частку, а також частку у статутному капіталі ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ» у розмірі 23,4 % з незаконного володіння недобросовісного власника 
ОСОБА_7 на користь ОСОБА_1 ; витребування корпоративних прав на частку, а також частку у статутному капіталі ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ» у розмірі 23,4 % з незаконного володіння недобросовісного власника ОСОБА_7 на користь ОСОБА_2 ; зобов`язання відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 відновити становище ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в якості співзасновників 
ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ», яке існувало до порушення прав та законних інтересів останніх, шляхом виключення недобросовісних власників: ОСОБА_7 , ОСОБА_7 зі складу учасників ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ», шляхом включення до складу співзасновників товариства ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та шляхом проведення реєстрації статуту ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ» в новій редакції у зв`язку зі зміною складу співзасновників/учасників.
Суд першої інстанції, з яким погодився суд й апеляційної інстанції, виходив із того, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки позивачі звертаються з позовними вимогами до інших учасників юридичної особи щодо захисту їх корпоративних прав, а тому частина позовних вимог повинна розглядатись у порядку господарського судочинства.
28 січня 2020 року  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 подали до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 15 липня 2019 року та постанову Одеського апеляційного суду від 19 грудня 2019 року, 
у якій посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просять оскаржені судові рішення скасувати і передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Касаційна скарга мотивована тим, що висновки суду першої та апеляційної інстанцій не відповідають вимогам закону. Посилаються на пункт 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» та постанову Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2008 року №13 «Про практику розгляду судами корпоративних спорів», згідно положення пункту 4 частини першої статті 12 ГПК, враховуючи її імперативний характер, не підлягає застосуванню за аналогією щодо спорів, пов`язаних з діяльністю інших суб`єктів господарювання (споживчих, садових товариств тощо), а також стосовно справ, пов`язаних зі створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності господарського товариства, якщо однією зі сторін не є учасник (засновник, акціонер) господарського товариства, у тому числі такий, який вибув. Також посилаються на постанову Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 235/4376/15-ц (провадження № 14-2цс18)та постанову Касаційного господарського суду від 17 січня 2018 року у справі № 908/184/16.
Позивачі вказують, що на момент подання позовної заяви та на час вирішення спору вони не були учасниками ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ».Основні вимоги позовної заяви про повернення майна та про усунення перешкод у користуванні ним ґрунтуються на положеннях глави 29 розділу І книги третьої ЦК України «Захист права власності» і звернені ці вимоги саме до фізичних осіб, а вимоги до відповідача-юридичної особи у спорі мають похідний характер. 
Таким чином вважають, що цей спір необхідно розглядати у порядку цивільного судочинства.
У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.
Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Пунктом 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» № 460-IX 
від 15 січня 2020 року, який набрав чинності 08 лютого 2020 року, установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. 
Відповідно до  частини першої статті 19 ЦПК України суди розглядають 
у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Згідно з пунктом 4 частини першої статті 12 ГПК України (у редакції, чинній на час подання позову) господарським судам підвідомчі справи, що виникають 
з корпоративних відносин у спорах між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, членами), у тому числі учасником, який вибув, 
а також між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи, пов`язаними із створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності такої особи, крім трудових спорів.
У пункті 3 частини першої статті 20 ГПК України (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) також визначено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають 
з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.
У частині першій, третій статті 167 ГК України передбачено, що корпоративними правами є права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи 
в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.
Тлумачення наведених норм дозволяє зробити висновок, що корпоративним 
є спір щодо створення, діяльності, управління та припинення юридичної особи - суб`єкта господарювання, якщо стороною у справі є учасник (засновник, акціонер, член) такої юридичної особи, у тому числі й той, який вибув.
Аналогічний правовий висновок зроблений Великою Палатою Верховного Суду 
у постановах від 18 грудня 2018 року у справі № 911/1437/17 (провадження 
№ 12-226гс18), від 13 лютого 2019 року у справі № 756/10182/16-ц (провадження 
№ 14-528цс18).
З урахуванням викладеного, колегія суддів Верховного Судувідхиляє доводи касаційної скарги щодо відсутності корпоративного спору в частині позовних вимог, за якими закрито провадження у цій справі, з огляду на те, що на день подання позову позивачі не були учасниками ТОВ «Незалежна телекомпанія Норма-ТВ», оскільки учасник, який вибув зі складу юридичної особи, може бути стороною корпоративного спору.
Інші доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржені рішення ухвалені без додержання норм матеріального і процесуального права.
За таких обставини суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, зробив обґрунтований висновок, що спір є корпоративним і тому правильно закрив провадження у справі.
При цьому, колегія суддів Верховного Суду вважає, що відсутні підстави, передбачені у статті 403 ЦПК України, для передачі цієї справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, оскільки Велика Палата Верховного Суду вже викладала у своїй постанові висновок щодо питання предметної юрисдикції спору у подібних правовідносинах і підстав для відступлення від цього висновку колегія суддів Верховного Суду не вбачає.
Із змісту касаційної скарги, оскаржених судових рішень вбачається, що скарга 
є необґрунтованою.
Відповідно до пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.
Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 
07 лютого 2020 року) Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 15 липня 2019 року та постанову Одеського апеляційного суду від 19 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Незалежна телекомпанія «Норма-ТВ», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третя особа - приватний нотаріус Одеського нотаріального округу Фадєєва Наталя Олексіївна, про поновлення прав, витребування майна з незаконного володіння, стягнення моральної шкоди.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                             Є. В. Краснощоков 
 
І. О. Дундар
 
В. І. Крат