Головуючий у І інстанції Заставенко М.О.
Провадження №22-ц/824/1947/2020                                                         Доповідач у ІІ інстанції Матвієнко Ю.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ
 
      31 березня 2020 року                                                                                                м.Київ
 
      Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: судді-доповідача Матвієнко Ю.О., суддів Іванової І.В., Мельника Я.С.,  розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє у власних інтересах та інтересах малолітньої сестри ОСОБА_2 , на ухвалу судді Дарницького районного суду м. Києва від 07 листопада 2019 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє у власних інтересах та інтересах малолітньої сестри ОСОБА_2 , до Кредитної спілки «Фінансова країна», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про скасування державної реєстрації права власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та іпотечного договору, 
 
В С Т А Н О В И В:
 
     У березні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до відповідачів про скасування державної реєстрації права власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та іпотечного договору та просила суд визнати недійсним договір іпотеки ВТС №521504 від 26 березня 2013 року, укладений між Кредитною спілкою «Фінансова країна» та ОСОБА_3 , визнати недобросовісність та нерозумність, злочинну домовленість сторін при укладенні договору купівлі-продажу від 29 липня 2014 року, укладеного між Кредитною спілкою «Фінансова країна» та ОСОБА_4 , скасувати державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 , проведену Коровайко О.С., державним реєстратором Реєстраційної служби Головного Управління юстиції у м. Києві від 16 липня 2014 року, визнати Договір купівлі-продажу від 29 липня 2014 року, укладений між Кредитною спілкою «Фінансова країна» та  ОСОБА_4 ,недійсним.
     Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 25 березня 2019 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків. 
     Ухвалоюсудді Дарницького районного суду м. Києва від 28 травня 2019 року позовну заявувизнано неподаною та повернуто позивачув зв`язку із неусуненням встановлених недоліків.
     Не погоджуючись з ухвалою суду про повернення заяви, ОСОБА_1 подала на неї апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для розгляду, вважаючи, що судом порушено норми процесуального права.     
     Постановою Київського апеляційного суду від 18 вересня 2019 року ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28 травня 2019 року скасовано, справу передано для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
     Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 08 жовтня 2019 року продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 шляхом надання позовної заяви в новій редакції з її копією та копіями всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості всіх учасників справи. 
     Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 07 листопада 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу в зв`язку із неусуненням встановлених недоліків. 
     Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою, позивач подала на неї апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просила ухвалу скасувати та направити справу для розгляду до суду першої інстанції.
     Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.
     Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
     Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
     Враховуючи вищезазначене, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
     Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали, виходячи з наступного.
     Відповідно до ч.ч.1-3 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
     В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
     Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. 
     Постановляючи ухвалу про повернення заяви позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не виконано вимоги ухвали про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви.
     Однак такі висновки суду не відповідають обставинам справи та порушують норми процесуального права, виходячи з наступного. 
     Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 25 березня 2019року позовна заяваОСОБА_1 була залишена без руху з наданням строку для усунення недоліків, а саме для подання нової редакції позовної заяви із зазначенням всіх осіб, які беруть участь у справі, надання документів.
     23 та 24 травня 2019 року представником позивача направлено на адресу суду поштою заяву щодо усунення недоліків позовної заяви, до якої додана позовна заява в новій редакції та супровідний лист, до якого додані письмові докази.
     Повертаючи позовну заяву позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано копії додатків до позовної заяви у відповідності до кількості осіб, які беруть участь у справі, у позовній заяві не зазначено неповнолітню і відомості про неї та те, що позивач діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої сестри.
     Незгода з такими висновками суду стала підставою для скасуванняв апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про повернення позовної заяви.
     При цьому, суд апеляційної інстанції виходив з того, що позивачем встановлені недоліки були усунуті, а повернення позивачу позовної заяви з підстав ненадання копій додатків до позовної заяви відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі та незазначення неповнолітньої особи є передчасним з огляду на подання ОСОБА_1 позовної заяви в новій редакції зі зміненими позовними вимогами.
     Скасовуючи ухвалу про повернення позовної заяви позивачу, апеляційний суд передав справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
     Натомість, суд першої інстанції постановив ухвалу про продовження строку для усунення недоліків та повернув в подальшому заяву позивачу, невірно витлумачивши зміст постанови апеляційного суду та порушивши таким чином вимоги процесуального закону, який не передбачає такої процесуальної дії, як продовження строку на усунення недоліків.           
     Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
     Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві».
     Згідно з позицією ЄСПЛ основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання і держава не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права.
     Враховуючи те, що суд першої інстанції, постановляючи 07 листопада 2019 року ухвалу про повернення позовної заяви, порушив норми процесуального закону, керуючись гарантованим практикою Європейського суду з прав людини та національним законодавством України правом на реальний доступ до суду, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування оскаржуваної ухвали. 
     Відповідно до вимог ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
     Враховуючи те, що висновки судді Дарницького районного суду м. Києва про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачу не відповідають обставинам справи та порушують норми процесуального права, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню в порядку, визначеному ст.379 ЦПК України, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
     Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382-384ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів
 
   П О С Т А Н О В И В :
 
    Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє у власних інтересах та інтересах малолітньої сестри ОСОБА_2 , - задовольнити.
            
   Ухвалу судді Дарницького районного суду м. Києва від 07 листопада 2019 року - скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
     Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
 
     Головуючий:   
                                   
     Судді: