УХВАЛА

16 березня 2020 року
м. Київ
справа №580/1635/19
адміністративне провадження №К/9901/5128/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Васильєвої І.А.,
суддів - Пасічник С.С., Юрченко В.П., 
перевіривши касаційну скаргу Черкаської митниці ДФС на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2019 року у справі № 580/1635/19 за позовом Товариства з обмежено відповідальністю «Украгроком» до Черкаської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості від 29 березня 2019 року № UA902050/2019/504806/2,-

                                                      В С Т А Н О В И В:

23 січня 2020 року Черкаська митниця ДФС звернулась  до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2019 року у справі № 580/1635/19 (постанову суду складено у повному обсязі 24 грудня 2019 року, отримано митним органом 02 січня 2020 року), розгляд справи здійснювався за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Верховного Суду від 05 лютого 2020 року вищенаведену касаційну скаргу було повернуто у зв`язку з відсутністю доказів належного уповноваження представника митного органу на вчинення будь-яких процесуальних дій від імені Черкаської митниці ДФС у розумінні   статті 59 Кодексу адміністративного судочинства України.
Ухвалу Верховного Суду від 05 лютого 2020 року було отримано Черкаською митницею ДФС 18 лютого 2020 року. 
19 лютого 2020 року (згідно з штрих-кодом на поштовому конверті) Черкаська митниця ДФС повторно звернулась до Верховного Суду з вищевказаною касаційною скаргою.
          До матеріалів касаційної скарги додано платіжне доручення № 130 від 31 січня 2020 року в розмірі 8689,02 грн, яке сплачене Київською митницею Держмитслужби за подання касаційної скарги на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2019 року у справі № 580/1635/19.
Відповідно до Реєстру підтверджень оплати із Казначейства зарахування коштів відбулось 31 січня 2020 року.
У вищенаведеній касаційній скарзі міститься клопотання про заміну відповідача у справі № 580/1635/19 з Черкаської митниці ДФС на її правонаступника Київську митницю Держмитслужби.
Крім того, до Верховного Суду відповідачем подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2019 року у справі  № 580/1635/19.
При вирішенні питання про відповідність касаційної скарги вимогам Кодексу адміністративного судочинства України судом встановлено таке.
Згідно з частиною 2 статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України, учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Відповідно до частини третьої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнанні неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.
Верховний Суд, проаналізувавши надане відповідачем клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження у справі № 580/1635/19 та додані до нього додатки приходить до висновку, що суб`єкт владних повноважень наводить достатні підстави щодо поновлення строку на касаційне оскарження у справі                         № 580/1635/19.
А отже, суд приходить до висновку щодо поновлення строку на касаційне оскарження постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2019 року у справі № 580/1635/19.
Відповідно до частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору.
Згідно з підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
Предметом оскарження у вказаній справі є рішення про коригування митної вартості товару.
Загальна оспорювана сума (ціна позову) у справах щодо оскарження рішення про коригування митної вартості товарів становить різницю митних платежів сплачених декларантом та митних платежів визначених митним органом.
Скаржником до касаційної скарги додано платіжне доручення, з якого вбачається, що відповідачем сплачено судовий збір в розмірі 8689,02 грн.
Відтак, для перевірки правильності обчислення сплаченої суми судового збору  митному органу необхідно надати суду показники розбіжності митної вартості товарів у гривневому еквіваленті згідно з декларацією позивача, а також згідно з рішенням податкового органу про коригування митної вартості товару з зазначенням відповідних сум митних платежів які були сплачені декларантом та які були встановлені митним органом.
Окрім того, відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України у касаційній скарзі зазначаються, зокрема, підстави, на яких подається касаційна скарга з визначенням передбачених статтею 328 Кодексу адміністративного судочинства України підстав.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
Частиною четвертою статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України визначений вичерпний перелік підстав касаційного оскарження судових рішень суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанови суду апеляційної інстанції повністю або частково:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
Дослідивши вищенаведену касаційну скаргу органу владних повноважень, Верховний Суд зазначає наступне.
У касаціній скарзі скаржник посилається на пункт 2 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, проте митний орган не обгрунтовує підстави для відступлення від застосованого судом апеляційної інстанції висновку щодо застосування норм права в подібних правовідносинах, а крім того скаржник у касаційній скарзі не наводить будь-яких посилань на висновок Верховного Суду котрій необхідно застосувати в цій справі. 
Касаційна скарга містить опис обставин справи та формулювання незгоди з оскаржуваними судовими рішеннями з посиланням на норми законодавства, які регулюють спірні правовідносини.
Таким чином, Верховний Суд приходить до висновку, що митним органом недотримано вимоги статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України
Таким чином, скаржнику необхідно привести подану касаційну скаргу у відповідність до вимог статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України.
За правилами частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України  в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 330, 332 Кодексу адміністративного судочинства України,  -

У Х В А Л И В:

Касаційну скаргу Черкаської митниці ДФС на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2019 року у справі № 580/1635/19 залишити без руху.

Встановити скаржнику строк для усунення вищевказаного недоліку касаційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:	 підпис	І.А. Васильєва	
 	 підпис	С.С. Пасічник 	
 	 підпис	В.П. Юрченко