РІШЕННЯ
Іменем України

28 травня 2020 року 
Київ
справа №9901/113/19
адміністративне провадження №П/9901/113/19
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого судді (судді-доповідача) -           Данилевич Н.А.,
суддів -                                                          Бевзенка В.М., 
                                                                        Мартинюк Н.М.,
                                                                 Мельник-Томенко Ж.М.,
                                                            Шевцової Н.В.

секретар -                                                   Мовчан А.В.
за участю
позивача -                                                    ОСОБА_1 ,
представника позивача -                               Коханчука С.С., Шевченко А.О.,
представника відповідача -                               Кіцнака П.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження  адміністративну справу 
за позовом  ОСОБА_1 
до Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів
про визнання протиправним та скасування рішення №26дп-19 від 30 січня 2019 року, -
ВСТАНОВИВ:
28 лютого 2019 року до Верховного Суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі - КДКП) про визнання протиправним та скасування рішення №26дп-19 від 30 січня 2019 року.
Позовні вимоги вмотивовані тим, що позивач вважає рішення КДКП №26дп-19 від 30 січня 2019 року протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки таке не відповідає обставинам справи. Зазначає, що КДКП при прийнятті рішення допустила однобокість і неповноту перевірки, не врахувала обставин, що обґрунтовували правомірність дій позивача, навела неправдиві твердження, порушила процедуру розгляду дисциплінарної скарги. Позивач вказує на невідповідність часу складення протоколу про адміністративне правопорушення з фактичним часом, у який відбувались спірні події. Зазначає, що співробітниками поліції під час слухання справи у КДКП надано неправдиві відомості. Посилається на те, що зупинка автомобіля відбулась не у відповідності до вимог Закону України «Про Національну поліцію», а тому сама вимога до позивача щодо надання ним документів є незаконною. Позивач вважає безпідставними сумніви КДКП щодо часу складання акту медичного огляду від 19.05.2018 та висновку щодо результатів медичного огляду через віддаленість м. Боярка Києво-Святошинського району Київської області від м. Києва, оскільки КДКП не здійснила жодних дій задля з`ясування вказаних обставин, а саме не викликала лікаря ЦРЛ Києво-Святошинського району ОСОБА_2 для дачі пояснень. Крім того, позивач зауважує, що постановою Голосіївського районного суду м. Києва від 12.07.2018 у справі №752/10386/18 провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП України щодо нього закрито за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Позивач звертає увагу, що він відмовлявся від проходження огляду з метою виявлення стану сп`яніння саме як водій автомобіля, зупиненого представниками поліції, а в іншому статусі останні не пропонували йому пройти такий медичний огляд. Позивач вважає, що в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим він просить скасувати рішення КДКП щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності. 
Також в обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що на час прийняття спірного у цій справі рішення - 30 січня 2019 року голова КДКП ОСОБА_9 та члени КДКП ОСОБА_8, ОСОБА_7, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13 перебували у відпустці та не мали права приймати участь у засіданні та голосуванні. Позивач вважає, що лише п`ять членів КДКП мали повноваження приймати рішення щодо нього.
Відповідач позовні вимоги не визнав, надав до суду відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого зазначив, що КДКП при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності враховано всі обставини скоєння дисциплінарного проступку, пояснення позивача та вивчено докази, на які посилався прокурор. Відповідач зазначає, що ОСОБА_1 вчинив новий дисциплінарний проступок до спливу річного строку після накладення стягнення згідно з рішенням КДКП від 08.11.2017 №249-дп-17 зазначає, що при дослідженні одного з відеофайлів Комісією встановлено, що позивач був за кермом зупиненого поліцейськими автомобіля та надавав згоду на проведення його огляду на стан сп`яніння у м. Києві. Ці обставини, як зазначає відповідач, підтверджуються і поясненнями поліцейських. Таким чином, зазначає, що КДКП вважає встановленим той факт, що ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, що, на думку відповідача, є дією, яка зашкоджує як його репутації, так і авторитету органів прокуратури. Крім того, Комісією врахована поведінка позивача, зокрема спроба втекти та нецензурна лайка.
Стосовно доводів позивача про порушення КДКП процедури його притягнення до дисциплінарної відповідальності через перебування її членів під час прийняття рішення у відпустці відповідач зазначив, що відпустка є поважною причиною відсутності члена КДКП на засіданні, проте чи перешкоджає ця поважна причина участі у засіданні член Комісії вирішує самостійно. Враховуючи, що члени КДКП, що перебували у відпустці, не повідомили про поважні причини, що перешкоджали б їхній участі у засіданні, а навпаки з`явились на засідання 30 січня 2019 року, КДКП була позбавлена можливості заборонити їм брати участь у засіданні та реалізувати повноваження, передбачені Законом України «Про прокуратуру» та Положенням. Також відповідач звертає увагу, що під час відпустки член Комісії не позбавляється своїх повноважень, ці повноваження не зупиняються, тому їхня реалізація не може бути заборонена. Як вказує відповідач, протокол засідання та відеозапис засідання КДКП свідчать про те, що на засіданні було присутня необхідна для прийняття рішення кількість членів КДКП, а саме 10 осіб, у зв`язку з чим підстав для відкладення або перенесення засідання не було. Вважає, що не було іншого механізму забезпечення кворуму КДКП та реалізації її повноважень, ніж участь у засіданні Комісії членів, які мали оформлену відпустку. Таким чином, відповідач вважає, що Комісія при прийнятті спірного рішення діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені законодавством.
Позивачем до Суду надано відповідь на відзив, в якій вказано на безпідставність викладених в ньому доводів. Вказує, що в матеріалах справи відсутнє направлення, оформлене поліцейськими, на огляд позивача як водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння, а також документи про відсторонення позивача від керування транспортним засобом. Позивач також зазначає, що в період відпустки працівник не несе обов`язку виконувати роботу, обумовлену трудовим договором, і не має підлягати внутрішньому трудовому розпорядку. Вказує, що відкликання працівника з відпустки допускається лише за його згодою. Зазначає, що відповідач обізнаний з цією процедурою, про що свідчать неодноразові факти відкликання членів відповідача з відпустки. Таким чином, вважає, що члени КДКП, які перебувають у відпустці, не можуть вважатись такими, що виконують свої повноваження, обумовлені Положенням. Також зауважує, що на час відпустки голови КДКП його повноваження виконував ОСОБА_10, що виключає можливість ведення засідання Комісії, голосування і підпису рішень ОСОБА_9 Також зазначає, що голова КДКП перебуває з КДКП у трудових відносинах і у період відпустки не може виконувати свої повноваження. Вказує, що факт виходу члена Комісії з відпустки та прийняття участі у засіданні повинен підтверджуватись відповідними організаційно-розпорядчими документами, що є доказами припинення відпустки та набуття повноважень на прийняття рішень.
Ухвалою Суду від 04 березня 2019 року відкрито провадження у цій справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Судове засідання у справі призначено на 21 березня 2019 року.
21 березня 2019 року судом оголошено перерву у розгляді справи до 02 квітня 2019 року.
02 квітня 2019 року розгляду справи не відбувся у зв`язку з перебуванням судді - учасника колегії на лікарняному. Розгляд справи призначено на 23 квітня 2019 року.
23 квітня 2019 року судом оголошено перерву у розгляді справи до 02 липня 2019 року.
02 липня 2019 року розгляд справи не відбувся у зв`язку з перебуванням судді - учасника колегії у відпустці. Судове засідання у справі призначено на 11 липня 2019 року.
11 липня 2019 року за клопотанням відповідача судом відкладено розгляд справи до 05 вересня 2019 року.
04 вересня 2019 року у зв`язку з перебуванням суддів - учасників колегії у відпустках справу передано на повторний автоматизований розподіл. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.09.2019 для розгляду цієї справи визначено наступний склад суду: головуючий суддя - Данилевич Н.А., судді - Бевзенко В.М., Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко Ж.М. та Шевцова Н.В.
05 вересня 2019 року зазначену адміністративну справу знято з розгляду у зв`язку з участю судді - учасника колегії у розгляді справи, пов`язаної з виборчим процесом. Справу призначено до розгляду на 12.09.2019.
12 вересня 2019 року у зв`язку зі зміною складу суду розгляд справи розпочато спочатку та оголошено перерву в судовому засіданні до 19 вересня 2019 року.
19 вересня 2019 року судове засідання у справі не відбулось у зв`язку з перебуванням судді - учасника колегії на лікарняному. Справу призначено до розгляду на 10.10.2019.
Ухвалою Суду від 10 жовтня 2019 року провадження у справі №9901/113/19 за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення №26дп-19 від 30 січня 2019 року зупинено до встановлення правонаступника Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.
Зобов`язано Генерального прокурора України повідомити Верховний Суд про те, чи зберігає за собою Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів адміністративно-процесуальну правосуб`єктність (учасника адміністративної справи) з урахуванням положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19.09.2019 №113-IX, і хто представляє інтереси відповідача у вказаній адміністративній справі.
Після надання відповідачем на виконання вказаної ухвали витребуваних документів справу призначено до розгляду на 23 січня 2020 року.
Ухвалою суду від 23 січня 2020 року поновлено провадження у справі №9901/113/19 та витребувано у Офісу Генерального прокурора належним чином засвідчені документи, що підтверджують правонаступництво кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів прав та обов`язків Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (наказ про створення комісії, положення про комісію тощо); розгляд справи відкладено на 06 лютого 2020 року на 10-30 год.
06 лютого 2020 року у зв`язку з відсутністю відомостей щодо належного повідомлення відповідача про дату, час та місце проведення судового засідання, розгляд справи відкладено на 20.02.2020.
20 лютого 2020 року розгляд справи не відбувся у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці. Справу призначено до судового розгляду на 12.03.2020.
Ухвалою Суду від 12 березня 2020 року замінено відповідача у даній справі - Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію прокурорів, його процесуальним правонаступником - Кадровою комісією з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів. Справу призначено до розгляду на 28 травня 2020 року.
В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали, надали пояснення, аналогічні викладеним у позові, просили позовні вимоги задовольнити. 
Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, просив відмовити в задоволенні позову у повному обсязі. 
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, колегія суддів встановила наступне.
ОСОБА_1 наказом Прокуратури міста Києва №614к від 06 квітня 2016 року призначений на посаду прокурора Київської місцевої прокуратури №8 м. Києва.
05.10.2018 керівником Генеральної інспекції складено та направлено на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів дисциплінарну скаргу №25/2-33714-17 щодо вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
17.12.2018 членом КДКП Костенко С.К. складено висновок №11/2/4-1676дс-282дп-18, яким запропоновано притягнути прокурора Київської місцевої прокуратури №8 міста Києва ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накласти на нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.
Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 30 січня 2019 року №26дп-19 прокурора Київської місцевої прокуратури №8 міста Києва ОСОБА_1 за  вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; одноразове грубе порушення правил прокурорської етики (п.п. 5, 6 ч. 1 ст. 43 Закону України «Про прокуратуру») притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено на нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.   
В оскаржуваному рішенні зазначено, що працівниками управління патрульної поліції у місті Києві вночі 19.05.2018 зупинено автомобіль FORD    MONDEO, днз (конфіденційна інформація), водій і власник якого - прокурор Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_1 перетнув подвійну суцільну лінію дорожньої розмітки. Згідно інформації УПП    в місті Києві відносно ОСОБА_1 19.05.2018 складено адміністративні    матеріали - протокол серії БД № 118446 за ст. 130 ч. 1 КпАП України    та виносилась постанова серії ЕАА № 406984 за ч. 1 ст. 122 КпАП України. Протокол за статтею 130 КпАП направлено на розгляд Голосіївського районного суду міста Києва. Протокол складено у присутності працівників поліції. 
Поведінка ОСОБА_1 , намагання уникнути відповідальності шляхом повідомлення явно неправдивої інформації, неетичні та нецензурні висловлювання, на думку Комісії, зашкодили іміджу прокуратури та підірвали її авторитет серед працівників поліції, які тривалий час спостерігали дії ОСОБА_1 . Комісією не встановлено доказів перебування ОСОБА_1 за кремом автомобіля в стані алкогольного сп`яніння. Крім того, з наданих представниками скаржника в ході засідання Комісії додаткових даних Комісією встановлено, що наданий ОСОБА_1 . Акт медичного огляду від 19.05.2018 викликає обґрунтовані сумніви в його достовірності, оскільки прибуття ОСОБА_1 до зазначеного ним медичного закладу в м. Боярка Київської області та проходження огляду за часовими рамками неможливе (запис на боді-камері поліцейського закінчується о 4 год. 46 хв., а акт медичного огляду складений вже 05 год. 10 хв. 19.05.2018, при тому, що тільки для подолання відповідної відстані необхідно не менше 50 хвилин).   
Комісія виходила з того, що факт відмови прокурора від проходження огляду з метою виявлення стану сп`яніння є діями, які зашкоджують як його репутації, так і авторитету органів прокуратури, викликають негативний суспільний резонанс, а тому їх вчинення є грубим порушенням правил прокурорської етики.   
При виборі виду дисциплінарного стягнення щодо ОСОБА_1 . Комісія виходила з відсутності підстав для накладення більш м`якого стягнення, ніж звільнення з посади в органах прокуратури, оскільки дотримання порушених ОСОБА_1 вимог законодавства є очевидним та обов`язковим,   таке порушення не може бути виправдано ніякими обставинами. Комісія враховує поведінку ОСОБА_1 на місці оформлення матеріалів адміністративного правопорушення, яка є негідною прокурора та була направлена на уникнення будь-яким способом відповідальності за вчинене правопорушення.      
При виборі виду дисциплінарного стягнення щодо ОСОБА_1 . Комісія вирішила, що вчинений ОСОБА_1 дисциплінарний проступок не сумісний з подальшим заняттям ним будь-якої посади в органах прокуратури. Крім того, ОСОБА_1 вчинив новий дисциплінарний проступок до спливу річного року після накладення стягнення згідно рішення Комісії від 08.11.2017 № 249дп17, тобто перебуваючи в статусі прокурора, який притягнутий до дисциплінарної відповідальності.    Комісією також враховано позитивну  службову характеристику ОСОБА_1 .
З рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 30 січня 2019 року №26дп-19 вбачається, що воно підписане головуючим ОСОБА_9 та членами КДКП ОСОБА_5, ОСОБА_14 , ОСОБА_8, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_6, ОСОБА_10, ОСОБА_7.
На адвокатський запит представника позивача щодо обставин перебування членів Комісії ОСОБА_9, ОСОБА_8, ОСОБА_6, ОСОБА_11 та ОСОБА_7 у відпустці КДКП надано табель обліку робочого часу членів Комісії за січень 2019 року. Відповідно до наявної в матеріалах справи копії вказаного табелю члени КДКП ОСОБА_12, ОСОБА_7, ОСОБА_16, ОСОБА_13, ОСОБА_8 та голова КДКП ОСОБА_9 30 січня 2019 року перебували у відпустці.
Також Судом встановлено, що згідно наказу КДКП від 03 січня 2019 року №8к члену Комісії ОСОБА_5 надано частину щорічної відпустки тривалістю 14 календарних днів з 17 до 30 січня 2019 року.
Наказом КДКП від 03 січня 2019 року №7к секретарю КДКП ОСОБА_6 надано частину щорічної відпустки тривалістю 14 календарних днів з 17 до 30 січня 2019 року.
У відповідності до наказу КДКП від 03 січня 2019 року №5к члену КДКП ОСОБА_7 надано частину щорічної відпустки тривалістю 14 календарних днів з 17 до 30 січня 2019 року.
Згідно з наказом КДКП від 03 січня 2019 року №4к члену КДКП ОСОБА_8 надано частину щорічної відпустки тривалістю 14 календарних днів з 17 до 30 січня 2019 року.
Крім того, відповідно до наказу від 03 січня 2019 року №3к голова КДКП ОСОБА_9 відбув у чергову відпустку на 14 календарних днів з 17 до 30 січня 2019 року з покладенням на час його відсутності обов`язків голови Комісії на заступника голови Комісії ОСОБА_10
З наявного в матеріалах справи витягу з протоколу №6 вбачається, що засідання Комісії 30 січня 2019 року проводилось під головуванням ОСОБА_9 
У відповідності до положень статті 44 Законом України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року №1697-VII (далі - Закон №1697-VII) дисциплінарне провадження здійснюється Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів.
Згідно з ч. 1 ст. 47   Закону №1697-VII розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів. На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а у разі необхідності й інші особи. Повідомлення про час та місце проведення засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів має бути надіслано не пізніш як за десять днів до дня проведення засідання.
Положеннями статті 48 Закону №1697-VII передбачено, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів приймає рішення в дисциплінарному провадженні більшістю голосів від свого загального складу. Перед прийняттям рішення Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів за відсутності прокурора, стосовно якого здійснюється провадження, і запрошених осіб обговорює результати розгляду висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора.
Член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, який проводив перевірку та готував висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора, не має права брати участі у голосуванні при прийнятті рішення за результатами розгляду зазначеного висновку та бути присутнім під час проведення такого голосування.
Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів викладається в письмовій формі, підписується головуючим і членами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, які брали участь у розгляді висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, і оголошується на засіданні цього органу. Рішення у дисциплінарному провадженні має містити:
1) прізвище, ім`я, по батькові та посаду прокурора, який притягається до дисциплінарної відповідальності;
2) обставини, встановлені під час здійснення провадження;
3) мотиви, з яких Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів ухвалила рішення;
4) суть рішення за наслідками розгляду із зазначенням виду дисциплінарного стягнення в разі його накладення;
5) порядок і строк оскарження рішення.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 73 Закону №1697-VII кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є колегіальним органом, який відповідно до повноважень, передбачених цим Законом, визначає рівень фахової підготовки осіб, які виявили намір зайняти посаду прокурора, та вирішує питання щодо дисциплінарної відповідальності, переведення та звільнення прокурорів з посади.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є юридичною особою, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, самостійний баланс та рахунки в органах Державного казначейства України.
Порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів визначається положенням, прийнятим всеукраїнською конференцією прокурорів.
Частинами 3-7 ст. 74 Закону №1697-VII встановлено, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є повноважною за умови призначення до її складу не менше дев`яти членів.
Строк повноважень члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів становить три роки. Одна і та ж сама особа не може здійснювати повноваження члена комісії два строки підряд.
Член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів не може одночасно бути членом Ради прокурорів України.
Члени Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів працюють на постійній основі і на час виконання своїх обов`язків відряджаються до комісії.
Умови оплати праці, соціального забезпечення членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії визначаються на засадах, встановлених для відповідної категорії державних службовців. За членами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, які є прокурорами, зберігаються гарантії соціального забезпечення, визначені законодавством для прокурорів.
За приписами ст. 78 Закону №1697-VII голова Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів організовує її роботу та головує на її засіданнях, визначає обов`язки заступника, веде засідання комісії, представляє її у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, установами та організаціями, з органами інших держав та міжнародними організаціями. Обов`язки голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів у разі його відсутності виконує заступник голови.
Засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів проводяться відкрито і гласно, крім випадків, установлених законом. Засідання комісії є повноважним, якщо на ньому присутні не менше дев`яти членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.
Голова Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів визначає дату, час і місце проведення засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, перелік питань, що вносяться на засідання, і не пізніш як за п`ять днів до засідання повідомляє про це інших членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів та забезпечує розміщення цих відомостей на її веб-сайті з урахуванням вимог, передбачених   частиною четвертою   статті 45 цього Закону.
Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість від її загального складу, передбаченого цим Законом. Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів викладаються в письмовій формі.
27 квітня 2017 року Всеукраїнською конференцією прокурорів прийнято Положення про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі - Положення), яке регулює процедурні питання здійснення нею повноважень, визначених   Законом України   «Про прокуратуру», іншими законами України, порядок підготовки, розгляду та прийняття Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів (далі - Комісія) рішень, а також інші питання діяльності Комісії.
Пунктом 4 Положення передбачено, що члени Комісії працюють на постійній основі і на час виконання своїх обов`язків у порядку, визначеному законодавством, відряджаються до Комісії.
Згідно з пунктом 25 Положення голова Комісії, зокрема, організовує та здійснює загальне керівництво роботою Комісії; визначає дату, час і місце проведення засідання Комісії та перелік питань, що вносяться на засідання; веде засідання Комісії, головує на ньому; підписує рішення та протокол засідання Комісії; видає накази та інші організаційно-розпорядчі документи з питань організації роботи Комісії.
Відповідно до пункту 26 Положення заступник голови Комісії, зокрема, здійснює повноваження, визначені головою Комісії; виконує обов`язки голови Комісії у разі його відсутності.
Як передбачено пунктом 27 Положення секретар Комісії, зокрема, організовує діловодство в Комісії відповідно до Інструкції та несе відповідальність за його стан; організовує підготовку засідань Комісії та забезпечує ведення протоколу; підписує рішення та протокол засідання Комісії.
Згідно з пунктом 28 Положення за відсутності секретаря Комісії його обов`язки на підставі рішення Комісії тимчасово покладаються на одного з членів Комісії, які беруть участь у засіданні.
Відповідно до пункту 30 Положення член Комісії, зокрема, бере участь у засіданнях Комісії. За наявності поважних причин, що перешкоджають участі в засіданні Комісії, до початку засідання невідкладно повідомляє Голову Комісії про неможливість з`явитися на засідання; підписує рішення Комісії.
Згідно з пунктом 35 Положення кожен з членів Комісії не пізніше ніж за 5 днів до засідання отримує інформацію про порядок денний та матеріали з питань, що розглядаються.
У відповідності до пункту 44 Положення якщо розгляд питань неможливий у зв`язку з відсутністю необхідної кількості членів Комісії, головуючий оголошує про відкладення засідання на визначений час або переносить засідання на інший день.
Пунктом 61 Положення передбачено, що комісія має право прийняти рішення, якщо на її засіданні присутні не менше дев`яти членів. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість від загального складу Комісії, передбаченого   Законом.
Рішення Комісії викладаються в письмовій формі.
З аналізу вищенаведених норм слідує, що КДКП діє як постійний колегіальний орган. Її члени працюють на постійній основі і на час виконання своїх обов`язків відряджаються до комісії. Умови оплати праці, соціального забезпечення членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії визначаються на засадах, встановлених для відповідної категорії державних службовців.
Також Суд враховує, що Комісія має право прийняти рішення, якщо на її засіданні присутні не менше дев`яти членів. При відсутності голови Комісії його повноваження здійснює його заступник. При відсутності секретаря Комісії його повноваження здійснює один із членів Комісії.
Суд зазначає, що відповідачем під час розгляду цієї справи не заперечувалась та обставина, що голова КДКП, її секретар та деякі члени Комісії 30 січня 2019 року, тобто в день прийняття рішення щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності перебували у черговій відпустці.
Наведені обставини підтверджені наявними в матеріалах справи копіями наказів про надання таких відпусток.
Крім того, як вже зазначалось Судом, відповідно до наказу від 03 січня 2019 року №3к повноваження голови КДКП на час відпустки ОСОБА_9 з 17 до 30 січня 2019 року було покладено на заступника голови Комісії ОСОБА_10
Відповідно до Закону України «Про відпустки» від 15 листопада 1996 року №504/96-ВР (далі - Закон №504/96-ВР) державні гарантії та відносини, пов`язані з відпусткою, регулюються   Конституцією України, цим Законом,   Кодексом законів про працю України, іншими законами та нормативно-правовими актами України.
Статтею 2 цього Закону передбачено, що право на відпустки мають громадяни України, які перебувають у трудових відносинах з підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, виду діяльності та галузевої належності, а також працюють за трудовим договором у фізичної особи (далі - підприємство).
Згідно зі статтею 12 Закону №504/96-ВР щорічну відпустку на прохання працівника може бути поділено на частини будь-якої тривалості за умови, що основна безперервна її частина становитиме не менше 14 календарних днів.
Невикористану частину щорічної відпустки має бути надано працівнику, як правило, до кінця робочого року, але не пізніше 12 місяців після закінчення робочого року, за який надається відпустка.
Відкликання з щорічної відпустки допускається за згодою працівника лише для відвернення стихійного лиха, виробничої аварії або негайного усунення їх наслідків, для відвернення нещасних випадків, простою, загибелі або псування майна підприємства з додержанням вимог частини першої цієї статті та в інших випадках, передбачених законодавством. У разі відкликання працівника з відпустки його працю оплачують з урахуванням тієї суми, що була нарахована на оплату невикористаної частини відпустки.
Суд зазначає, що з аналізу вищенаведених норм слідує, що обставина перебування працівника у відпустці унеможливлює виконання ним своїх посадових обов`язків та здійснення передбачених законодавством повноважень. 
Суд вважає правову позицію відповідача стосовно того, що голова та члени КДКП під час перебування у відпустці не втрачають своїх повноважень необґрунтованою та такою, що фактично нівелює основні положення трудового законодавства. Суд не спростовує обставини наявності повноважень у голови та членів Комісії під час відпустки, але зауважує, що ця обставина жодним чином не впливає на необхідність дотримання цими особами вимог трудового законодавства в частині їх реалізації під час відпустки.  
Відповідно до встановлених у цій справі обставин 30 січня 2019 року голова Комісії ОСОБА_9 та члени Комісії ОСОБА_12, ОСОБА_7, ОСОБА_16, ОСОБА_13 та ОСОБА_8 перебували у черговій відпустці, а отже при прийнятті рішення цього дня стосовно ОСОБА_1 . КДКП було допущено порушенням вимог як Закону №1697-VII (ст. 78), так і Положення (п.п. 26, 28, 30).
Водночас, Суд зауважує, що відповідачем під час розгляду цієї справи не надано доказів щодо відкликання в установленому порядку вищезазначених осіб з чергової відпустки 30 січня 2019 року, як і не зазначено про існування таких доказів.
Таким чином, Суд дійшов висновку, що Комісією при прийнятті рішення №26дп-19 від 30 січня 2019 року порушено процедуру його прийняття, а саме ухвалено рішення без наявності кворуму.  
При цьому Суд не здійснює подальшого аналізу правильності оскаржуваного рішення КДКП, оскільки воно підлягає скасуванню внаслідок порушення процедури його прийняття.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади й органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.
Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. 
Розглянувши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.
Відповідно до приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати підлягають стягненню на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 139, 244, 246, 250, 255, 266, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -                                       
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів (01011, м. Київ, вул. Різницька, б. 13/15) про визнання протиправним та скасування рішення №26дп-19 від 30 січня 2019 року задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів №26дп-19 від 30 січня 2019 року «Про накладення дисциплінарного стягнення на прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 міста Києва ОСОБА_1 ».
Стягнути з Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку (01011, м. Київ, вул. Різницька, б. 13/15) та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн 40 коп.
Рішення ухвалено у нарадчій кімнаті, його вступну та резолютивну частини проголошено у судовому засіданні 28 травня 2020 року.
Повний текст рішення складено 28 травня 2020 року.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя                                                                                Н.А. Данилевич          
Судді                                                                                                     В.М. Бевзенко 
                                                                                                      Н.М. Мартинюк
                                                                                                         Ж.М. Мельник-Томенко 
                                                                                                    Н.В. Шевцова