ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2020 р.	Справа № 520/5831/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Кононенко З.О.,
Суддів: Калиновського В.А. ,  Сіренко О.І. ,
за участю секретаря судового засідання Цибуковської А.П.
          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Слобожанська митниця Держмитслужби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Шевченко О.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 03.12.19 року по справі № 520/5831/19
          за позовом       ОСОБА_1  
          до      Харківської митниці ДФС      треті особи       Головне управління Державної казначейської служби України в Харківській області 
          про визнання протиправним та скасування рішення,
ВСТАНОВИВ:
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Харківської митниці ДФС, третя особа Головне управління Державної казначейської служби України в Харківській області, в якому просив суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товару № UА807000/2019/002120/2 від 13.05.2019 року;
- зобов`язати Харківську митницю ДФС вчинити всі необхідні дії щодо повернення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - 267061521 надмірно сплачених сум митних платежів при ввезенні па митну територію України легкового автомобіля, що був у використанні та знаходиться в аварійному стані після дорожньо-транспортної пригоди, марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , рік виготовлення 2016, дизель, об`єм двигуна 1 560 куб.см. за кодом “ 121” (ввізне мито) у сумі 10 902,31 гри. та за кодом “ 128” (податок на додану вартість) у сумі 36 250,18 грн. на загальну суму 47152,19 гри. шляхом перерахування на рахунок № НОМЕР_2 Філії “Харківське Головне Регіональне Управління” публічного акціонерного товариства Комерційний банк “ПРИВАТБАНК”, код ЄДРПОУ - 14360570, МФО 351533 (61010, м. Харків, Гімназійна Набережна, 16) у строки, передбачені законодавством України.
В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначав, що придбав автомобіль марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова ( НОМЕР_3 ) НОМЕР_1 , 2016 року випуску, дизель, об`єм двигуна 1 560 куб.см. на підставі договору купівлі - продажу автомобіля після ДТП та рахунку - проформи № 21/03/19 від 21.03.2019 року вартістю 3 200 Євро. Позивачем 11.05.2019 року до митного органу подавалася електронна митна декларація №UА807190/2019/012117 разом із усіма наявними документами, які підтверджують митну вартість автомобіля. Відповідач відмовив у митному оформленні автомобілю та прийняв спірне рішення про коригування митної вартості товару № 11X807000/2019/002120/2 від 13.05.2019 року. Позивач вважає рішення Харківської митниці ДФС протиправним та таким, що підлягає скасуванню, посилаючись на те, що декларантом надавалися усі необхідні документи для розмитнення придбаного автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , 2016 року випуску, за першим методом, а визначення митної вартості авто за резервним методом, що було зроблено митним органом та відкореговано митну вартість автомобіля, вважає протиправним та необґрунтованим щодо розміру розрахованої суми. 
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 13.08.2019 року закрито провадження по справі в частині позовних вимог про зобов`язання Харківської митниці ДФС вчинити всі необхідні дії щодо повернення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_4 надмірно сплачених сум митних платежів при ввезенні на митну територію України легкового автомобіля, що був у використанні та знаходиться в аварійному стані після дорожньо-транспортної пригоди, марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , рік виготовлення 2016, дизель, об`єм двигуна 1 560 куб. см. за кодом “ 121” (ввізне мито) у сумі 10 902,31 грн. та за кодом “ 128” (податок на додану вартість) у сумі 36 250,18 грн. на загальну суму 47 152,19 грн. шляхом перерахування на рахунок № НОМЕР_2 Філії “Харківське Головне Регіональне Управління” публічного акціонерного товариства Комерційний банк “ПРИВАТБАНК”, код ЄДРПОУ - 14360570, МФО 351533 (61010, м. Харків, Гімназійна Набережна, 16) у строки, передбачені законодавством України. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Харківської митниці ДФС, третя особа: Головне управління Державної казначейської служби України в Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення – задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товару № UА807000/2019/002120/2 від 13.05.2019 року.
Слобожанська митниця Держмитслужби, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги представник Слобожанської митниці Держмитслужби посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного, на його думку, вирішення спору судом першої інстанції.
Так, представник Слобожанської митниці Держмитслужби в апеляційній скарзі зазначав, що документами, що підтверджують оплату, можуть бути: платіжне доручення, розрахунковий чек, касовий чек, розрахункова квитанція, виписка з карткового рахунка, квитанція до прибуткового касового ордера тощо.
Таким чином рахунок-проформа №21/03/19 від 21.03.2019 року, який подавався позивачем до Харківської митниці ДФС для проведення митних процедур, містить дані щодо придбаного позивачем ТЗ - автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTNER, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , 2016 року випуску, щодо вартості автомобіля - 3200,00 Євро, ким придбано ТЗ, а також підписи сторін - продавця та покупця не є документом, що підтверджує митну вартість транспортного засобу.
Однак, всупереч вищезазначеним приписам та вимогам ч.1 та ч.2 ст.53 МКУ разом з ЕМД №UA807190/2019/012117 від 11.05.2019 декларантом не було надано до митниці жодного банківського або іншого платіжного документу, що стосується ТЗ позивача, що підтверджується відсутністю у графі 44 Цієї ЕМД реквізитів документу за кодом «3001», який згідно з Класифікатором документів відповідає банківському платіжному документу, що стосується товару.
За результатами проведеного посадовою особою митниці аналізу документів, наданих разом з ЕМД №UA807190/2019/012117 від 11.05.2019, було виявлено, що ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме, складової, передбаченої п.5 ч.10 ст.58 МКУ - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.
Представник Слобожанської митниці Держмитслужби зазначає, що подані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Зазначені обставини обумовили наявність у посадової особи митниці обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості ТЗ позивача, заявленої у ЕМД №UA807190/2019/012117 від 11.05.2019. З даною обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Згідно з ч.2 ст.58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Вищевикладені обставини справи доводять той факт, що документи, подані до Харківської митниці ДФС разом з ЕМД № UA807190/2019/012117 від 11.05.2019, містили розбіжності, не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Апелянт звертає увагу, що саме на позивача покладається обов`язок доведення правильності визначення митної вартості свого ТЗ, заявленої у ЕМД № UA807190/2019/012117 від 11.05.2019.
Проте, додаткових документів для спростування обґрунтованих сумнівів митниці в об`єктивності заявленої митної вартості товарів надано не було.
Враховуючи зазначені положення МКУ, апелянт вважає, що Харківською митницею ДФС було правомірно прийняте рішення про неможливість застосування до ТЗ позивача, заявленого до митного оформлення за вказаною ЕМД основного методу визначення митної вартості - за ціною договору /контракту) щодо товарів, які імпортуються.
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що позивач - ОСОБА_1 , придбав пошкоджений легковий автомобіль марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова ( НОМЕР_3 ) НОМЕР_1 , 2016 року випуску, на підставі договору купівлі - продажу автомобіля після ДТП та рахунку - проформи № 21/03/19 від 21.03.2019 року вартістю 3 200 Євро (а.с. 24, 165).
Згідно платіжного доручення в іноземній валюті (МТ103 вихідний ЧЕРЕЗ SWIFT) 11.04.2019 року позивачем (Покупець) на рахунок Продавця перераховано 3 500 Євро, з яких: 3 200 Євро - вартість автомобіля, 300 Євро - витрати на оформлення договору купівлі - продажу автомобіля (а.с. 31, 158, 166).
11.05.2019 року особою, уповноваженою на декларування - митним брокером ФО-П ОСОБА_2 , з метою здійснення митного контролю та митного оформлення автомобіля, який придбаний ОСОБА_3 , до митного поста “Харків - автомобільний” Харківської митниці ДФС була подана до митного оформлення в митному режимі "імпорт" електронна митна декларація №UА807190/2019/012117 на товар: 11.05.2019 року “Легковий автомобіль марки: РЕІЮЕОТ, модель PARTHER - 1 шт., що був у використанні, для використання по дорогах загального користування, призначений для перевезення пасажирів. Тип двигуна - DIESEL (дизель), з робочим об`ємом циліндрів двигуна V=1560 куб. см., VIN: НОМЕР_1 , рік виготовлення 2016. Автомобіль після ДТП, наданий в частково розібраному вигляді в аварійному стані, перелік складових частин, які відсутні, або пошкоджені, наданий у висновку судового експерта №73В від 11.05.2019 року. Екологічний клас: EURO 6. Країна виробник EU...” (далі - ТЗ позивача)  (а.с. 22 – 23, 135).
Відповідно до відомостей граф 8 та 9 вказаної ЄМД, одержувач та особа, відповідальна за фінансове врегулювання - ОСОБА_1 .
У вказаній ЕМД №UА807190/2019/012117 була визначена за основним методом та заявлена митна вартість ТЗ позивача у розмірі 3 200,00 Євро на підставі договору купівлі - продажу автомобіля після ДТП та рахунку - проформи № 21/03/19 від 21.03.2019 року.
Судом встановлено, що для підтвердження заявленої митної вартості ТЗ позивача особою, уповноваженою на декларування - митним брокером ФО-П ОСОБА_2 були надані, зокрема, наступні документи, зазначені в графі 44 вказаної ЕМД, а саме:
- договір купівлі - продажу автомобіля після ДТП та рахунок - проформа № 21/03/19 від 21.03.2019 року (а.с. 24, 165);
- за кодом “ 0954” сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 № EUR.1 №AF 00805162 від 29.04.2019 року (а.с. 27);
- за кодом “ 1721” - акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UА20903/2019/29762 від 02.05.2019 року та додатковий аркуш до акту про проведення митного огляду товарів, які складено Львівською митницею ДФС при огляді придбаного позивачем ТЗ (а.с. 61 – 62);
- за кодом “D 2800” свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 23.03.2016 року №455538328 (дві частини) (а.с. 25 – 26);
- за кодом “D 3016” висновку експертного автотоварознавчого дослідження по визначенню ринкової вартості автомобіля № 73В від 11.05.2019 року, складеного судовим експертом ОСОБА_4 разом з копіями фототаблиць (а.с. 34 – 45);
- за кодом “D 4207” договір про надання послуг митного брокера від 11.05.2019 року №11/05/19-1;
- за кодом “ 9000” від 11.05.2019 року заява на видачу посвідчення;
- за кодом “D 9000” від 01.06.1998 року картка фізичної особи - платника податків №73674;
- за кодом “D 9000” від 11.05.2019 року лист одержувача № б/н;
- за кодом “D 9201” платіжне доручення, що підтверджує сплату митних та інших платежів від 26.04.2019 року №1255 на суму 39    000 грн. (а.с. 32);
- за кодом “D 9801” паспортний документ фізичної особи, що дає право на перетин державного кордону України від 14.06.2017 року №Е0603099 (а.с. 29 – 30); 
- за кодом “D 9802” паспортний документ фізичної особи, що містить інформацію про місце постійного або тимчасового проживання на території України від 05.04.2018 року №001731526.
Під час виконання митних формальностей стосовно задекларованого товару, за результатами застосування АСАУР (СУР), серед іншого, була визначена митна формальність по контролю правильності визначення митної вартості.
Згідно прінт – скрину АСМО “Інспектор” від 11.05.2019 року, по результатам вивчення поданих до митного оформлення документів, порівняння заявленої митної вартості з рівнем митної вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів, оформлених митницями ДФС раніше, та враховуючи рекомендації профілю ризику, який був згенерований автоматизованою системою аналізу та управління ризиками ДФС, а саме: 105-2 (контроль правильності визначення митної вартості товарів) та 106-2 (витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів) – “вартість ТЗ нижча наявної цінової інформації, отриманої у тому числі із зовнішніх джерел. Обов`язкове залучення відповідного спеціалізованого підрозділу для визначення МВ за VIN: НОМЕР_1 , валюта – EUR, вартість 8    900,00” (а.с. 138).
За результатами вивчення поданих до митного оформлення документів Харківською митницею ДФС встановлено, що разом із митною декларацією №UА807190/2019/012371 від 11.05.2019 року уповноваженою особою декларанта не надано жодного банківського або іншого платіжного документу, що стосується позивача, що підтверджується відсутністю у графі 44 цієї ЕМД реквізитів документу за кодом “ 3001”, який згідно з Класифікатором документів відповідає банківському платіжному документу, що стосується товару.
Так, посадовою особою митного поста 11.05.2019 року до спеціалізованого підрозділу митниці - відділу контролю митної вартості управління адміністрування митних платежів та митно - тарифного регулювання Харківської митниці ДФС був направлений запит №7 щодо вирішення складного випадку застосування пільг в оподаткуванні. Причина запиту: спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками АСАУР (а.с. 137).
Як свідчать матеріали справи (наданий митним органом прінт – скрин АСМО “Інспектор”), 11.05.2019 року спеціалізованим підрозділом митниці декларанту було направлено електронне повідомлення щодо необхідності протягом 10 календарних днів надання таких додаткових документів, а саме: 
1) копію митної декларації країни відправлення; 
2) виписку з бухгалтерської документації (рахунки на оплату т/з, рахунки транспортних витрат, рахунки з аукціону, рахунку збору за аукціон, інформацію щодо комплектності та комплектації); 
3) пояснення по формі оплати т/з та документальне підтвердження оплати; 
4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. Також зазначено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару” (а.с. 139).
У зв`язку з недостачею документів та з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості ТЗ на підставі інформації, яка наявна у митного органу, відповідачем проведено процедуру консультації з декларантом позивача.
Харківською митницею ДФС прийняте рішення про коригування митної вартості товарів № UА807000/2019/002120/2 від 13.05.2019 року, яким визначено митну вартість автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , 2016 року випуску за резервним методом у розмірі 9 000,00 Євро, оскільки позивачем надано не всі документи, надані позивачем документи до митного оформлення ТЗ містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості ТЗ чи відомостей щодо ціни, яка фактично була сплачена (а.с. 19 – 20).
Як свідчать матеріали справи, декларантом 15.05.2019 року подано до Харківської митниці ДФС нову митну декларацію ІМ40ДЕ №UА807190/2019/012371 з дотриманням процедури випуску товарів у вільний обіг при непогодженні з визначеною митним органом митної вартості та доплачено за ТЗ на підставі рішення про коригування митної вартості товарів № UА807000/2019/002120/2 від 13.05.2019 року (а.с. 33). За вказаною митною декларацією Харківською митницею ДФС здійснено митне оформлення ТЗ.
Харківською митницею ДФС видано позивачу посвідчення про реєстрацію ТЗ серія ХА №0006101 від 15.05.2019 року, згідно якого митний орган не заперечує проти реєстрації в підрозділі МВС України ТЗ позивача (а.с. 64).
Вважаючи необґрунтованими прийняте Харківською митницею ДФС рішення про коригування митної вартості товарів № UА807000/2019/002120/2 від 13.05.2019 року, позивач звернувся з позовом до суду з даним позовом. 
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що митний орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості ТЗ, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена при придбанні ним автомобіля, чи такі документи не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, як не довів і правових підстав для застосування резервного методу при визначенні митної вартості придбаного позивачем ТЗ в сторону більшого.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позову з наступних підстав.
Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно частин 1, 4 та 5 статті 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. 
У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, подає (за наявності) визначені в ній документи. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. При цьому, положеннями частини 6 цієї статті передбачено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Відповідно до ч.2 ст. 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно з розділом III Правил заповнення декларації митної вартості, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599, для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до ч.2 ст. 53 Кодексу подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати:
- рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;
- банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури;
- калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.
Відповідно до пункту 1 ч.4 статті 54 Митного кодексу України, орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з пунктом 5 частини 10 статті 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.
Відповідно до частини першої статті 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Положеннями статті 57 Митного кодексу України також передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. 
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Колегія суддів, аналізуючи наведені норми, зазначає, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
При цьому, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за основним методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Згідно до положень частини 6 статті 54 Митного кодексу України, підставами для відмови у митному оформленні, серед іншого, є неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу.
Відповідно до частини одинадцятої статті 264 Митного кодексу України, орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: 1) митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; 2) електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; 3) митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до частини першої статті 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
З матеріалів справи вбачається, що уповноваженою особою декларанта одночасно  із поданням ІМ40ДЕ №UА807190/2019/012117 від 11.05.2019 року подано до Харківської митниці ДФС наступні документи: договір купівлі - продажу автомобіля після ДТП та рахунок - проформа № 21/03/19 від 21.03.2019 року; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 № EUR.1 №AF 00805162 від 29.04.2019; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UА20903/2019/29762 від 02.05.2019 року та додатковий аркуш до акту про проведення митного огляду товарів, які складено Львівською митницею ДФС при огляді придбаного позивачем ТЗ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 23.03.2016 року №455538328 (дві частини); висновок експертного автотоварознавчого дослідження по визначенню ринкової вартості автомобіля № 73В від 11.05.2019 року, складеного судовим експертом Шаповаловим В.І. разом з копіями фототаблиць; договір про надання послуг митного брокера від 11.05.2019 року №11/05/19-1; заява на видачу посвідчення від 11.05.2019 року; картка фізичної особи - платника податків №73674; лист одержувача № б/н від 11.05.2019 року; платіжне доручення, що підтверджує сплату митних та інших платежів від 26.04.2019 року №1255 на суму 39    000 грн.; паспортний документ фізичної особи, що дає право на перетин державного кордону України від 14.06.2017 року №Е0603099; паспортний документ фізичної особи, що містить інформацію про місце постійного або тимчасового проживання на території України від 05.04.2018 року №001731526.
Факт подачі уповноваженою особою декларанта до митного органу вказаних вище документів представником відповідача не заперечувався.
Стосовно доводів апеляційної скарги Слобожанської митниці Держмитслужби, щодо відсутності у поданих декларантом до митного оформлення документах відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості імпортованого товару (придбаного автомобіля) та відомостей щодо ціни, що фактично сплачена позивачем при придбанні ним ТЗ, неподанні позивачем банківських виписок, відсутність яких не дає можливості встановити вартість придбаного автомобіля за основним методом, а також правомірності застосування митним органом резервного методу визначення митної вартості придбаного позивачем ТЗ з використанням інформаційного електронного довідника SCHWAKE № 10426681 від 11.05.2019 року, колегія суддів зазначає наступне.
Так, Харківською митницею ДФС прийняте рішення про коригування митної вартості товарів № UА807000/2019/002120/2 від 13.05.2019 року, яким визначено митну вартість автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова ( НОМЕР_3 ) НОМЕР_1 , 2016 року випуску за резервним методом у розмірі 9 000,00 Євро.
Підставою для коригування митної вартості товару слугував висновок митного органу про те, що у поданих до митного оформлення документах відсутні усі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості імпортованого товару та відомості щодо ціни, що фактично сплачена позивачем при придбанні ТЗ, у зв`язку із чим митним органом використовуючи резервний метод визначено митну вартість ТЗ у розмірі 9 000,00 Євро.
При цьому, митним органом не конкретизовано, яких саме відомостей не міститься у поданих до митного оформлення документах, які на думку митного органу, підтвердили б задекларовану митну вартість імпортного товару (придбаного позивачем транспортного засобу) у сумі 3 200,00 Євро.
В той час, суд зауважує, що рахунок - проформа № 21/03/19 від 21.03.2019 року, який подавався позивачем до Харківської митниці ДФС для проведення митних процедур, містить дані щодо придбаного позивачам ТЗ - автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , 2016 року випуску, щодо вартості автомобіля – 3 200,00 Євро, ким придбано ТЗ, а також підписи сторін – продавця та покупця (а.с. 165). 
Крім того, позивачем також надано до суду копію платіжного доручення в іноземній валюті (МТ103 вихідний ЧЕРЕЗ SWIFT) від 11.04.2019 року, яким підтверджено перерахування позивачем (Покупець) на рахунок Продавця 3 500 Євро, з яких: 3 200 Євро - вартість автомобіля, 300 Євро - витрати на оформлення договору купівлі - продажу автомобіля (а.с. 31, 158, 166), яке також містить дані покупця та продавця, штамп продавця, вартість автомобіля, дані автомобіля.
Отже, висновки митного органу щодо ненадання позивачем до митного оформлення належні докази оплати транспортного засобу не знайшли свого підтвердження.
З пояснень представника позивача наданих в суді першої інстанції вбачається, що ціна придбаного транспортного засобу у розмірі 3 200,00 євро була визначена з урахуванням того, що автомобіль знаходився в експлуатації та має певну кількість ушкоджень, оскільки придбаний позивачем після ДТП.
В акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UА20903/2019/29762 від 02.05.2019 року та додатковому аркуші до акту про проведення митного огляду товарів, які складено Львівською митницею ДФС при огляді придбаного позивачем ТЗ, митним органом зазначено, що при огляді ТЗ - легкового автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , 2016 року випуску встановлено, що ТЗ має пошкодження та ознаки експлуатації, а саме: царапини лакофарбового покриття по кузову, забруднено та пошкоджено салон та сидіння, задні двері, заднє ліве крило, відсутнє скло в багажному відсіку, ліві розсувні двері, дах (а.с. 61 – 63).
11.05.2019 року уповноваженою посадовою особою Харківської митниці ДФС було проведено митний огляд ТЗ позивача, за результатами якого складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу по МД UА807190/2019/012117 та додатковий аркуш до акту про проведення митного огляду товарів, в якому в графі "наявні пошкодження, ознаки експлуатації" зазначено наступне: “автомобіль після ДТП, наданий в частково розібраному вигляді в аварійному стані, перелік складових частин, які відсутні, або пошкоджені, наданий в висновку судового експерта №73В від 11.05.2019 року, а саме: деформація внутрішньої задньої панелі боковини, деформація панелі даху, відсутня центральна, ліва та права частини заднього бамперу, відсутні задні датчики системи паркування, деформація панелі задка, деформація двері задка, зруйновано заднє скло, зруйновано фонарь заднього тормозу, відсутні задні фонарі, деформація лівої задньої панелі боковини (зовнішня), деформація задньої лівої стійки кузова, зруйновано бокове заднє ліве скло, відсутній корпус кришки паливного баку, бокова подушка безпеки ліва (водійска сторона) спрацювала при ДТП та інші пошкодження (а.с. 142 – 143).
З матеріалів справи вбачається, що між ОСОБА_1 (Замовник) та ФО-П ОСОБА_4 (Виконавець) укладено договір №49-1/19 від 10.05.2019 року про надання послуг з автотоварознавчого дослідження, предметом якого є визначення Виконавцем ринкової вартості автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , дата першої реєстрації 23.03.2016 року, ввезеного на митну територію України з Королівства Нідерладнів, для митного оформлення. Виконання умов вказаного договору №49-1/19 від 10.05.2019 року підтверджено рахунком – фактурою № 274 від 10.05.2019 року, актом прийому – передачі робіт від 11.05.2019 року та квитанцією (а.с. 65 – 69).
Так, судовим експертом Шаповаловим В. ОСОБА_5 (свідоцтво № 409 від 31.05.2013 року (дійсно до 27.05.2019 року), виданого на підставі рішення ЦЕКК при Міністерстві юстиції України) проведено огляд ТЗ позивача, за результатами якого складено висновок експертного автотоварознавчого дослідження № 73В від 11.05.2019 року, відповідно до якого ринкова вартість автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова ( НОМЕР_3 ) НОМЕР_1 , дата першої реєстрації 23.03.2016 року, ввезеного на митну територію України з Королівства Нідерладнів, для митного оформлення складає 92    524,02 грн. в еквіваленті 3    143,95 Євро (а.с. 34 – 40).
При визначенні ринкової вартості ТЗ позивача за формулою експерт виходив з таких технічних характеристик автомобіля, про що зазначив у експертному висновку № 73В від 11.05.2019 року, а саме: пробіг – 255 008 км., автомобіль має значну кількість ушкоджень та наданий в частково укомплектованому та аварійному стані. Перелік складових частин, які відсутні або пошкоджені, вказано в додатковому листі до акту огляду ТЗ № UА20903/2019/29762 від 02.05.2019 року та встановлений в результаті візуального огляду ТЗ згідно таблиці, №1, яка міститься у експертному висновку. Несправність автомобіля позивача також підтверджено зробленою експертом фототаблицею ТЗ (додаток до висновку) зі значною частиною зовнішніх пошкоджень (а.с. 34 – 45).
Отже, наведене свідчить про обґрунтованість визначення та підтвердження ціни автомобіля 3 200,00 Євро, сплачену позивачем при його придбанні у Нідерландах, зважаючи на те, що такий висновок складено до винесення митним органом спірного рішення.
Слід також зазначити, що до митного оформлення ТЗ позивач надавав копію вказаного вище висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 73В від 11.05.2019 року, що підтверджено представником відповідача у відзиві на позов. Проте, при здійсненні контролю за повнотою нарахування позивачем митних платежів та правильністю визначення митної вартості автомобіля позивача, з незрозумілих причин Харківська митниця ДФС не надавала оцінки вказаному експертному висновку № 73В від 11.05.2019 року та не враховувала його при визначенні митної вартості автомобіля позивача та винесення спірного рішення про коригування митної вартості ТЗ, зважаючи, шо на висновок експерта Харківська митниця ДФС зробила посилання в графі “наявні пошкодження, ознаки експлуатації” додаткового аркушу до акту про проведення митного огляду товарів від 11.05.2019 року.
Отже, колегія суддів вважає, що уповноваженою особою декларанта надано разом із митною декларацією № UА807000/2019/002120/2 від 13.05.2019 року декларант позивача надав усі наявні та достатні документи, передбачені статтею 53 Митного кодексу України, які необхідні для визначення митної вартості та які містять повну інформацію про митну вартість придбаного позивачем транспортного засобу (автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , 2016 року випуску), в свою чергу митним органом безпідставно не враховано вказані документи в якості доказу оплати позивачем придбаного автомобіля та його вартості 3 200,00 євро.
Колегія суддів дійшла висновку, що позивачем належними та достатніми доказами доведено, що вартість придбаного ним у Нідерландах автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTHER, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , 2016 року випуску становить 3 200,00 Євро.
Відповідно до ч.2 ст. 55 Митного кодексу України та вимог наказу Міністерства фінансів України №598 від 24 травня 2012 року “Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору” - рішення про коригування митної вартості товару повинно містити обґрунтування причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, а також обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Додатком 8 до Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24 липня 2009 року № 1335/5/1159), визначено перелік рекомендованих нормативно-правових актів, методичної, довідкової літератури та комп`ютерних баз даних з програмним забезпеченням, у якому є періодичний довідник “SuperSCHWAKE” - Eurotax, Швейцарія. 
Разом з тим, Методика встановлює механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ. Методика є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин. 
З матеріалів справи вбачається, що в даному випадку автотоварознавча експертиза чи експертне дослідження відповідачем не здійснювалася. 
Інформація щодо вартості аналогічних об`єктові оцінки товарів підлягає коригуванню по відношенню до конкретного об`єкту оцінку виходячи з причин різниці з пробігу, з причин різниці технічного стану, з причин функціонального зносу автомобіля та ін. Вартість автомобіля коригується відповідною грошовою гумою, яка враховує його комплектність, укомплектованість, наявність пошкоджень, які потребують відновлювального ремонту, відновлення і (чи) оновлення складників (розділ 3 Методики).
Отже, при визначенні вартості легкового автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTHER, 2016 року випуску, інформація щодо вартості аналогічного транспортного засобу за SCHWAKE має бути скоригована у відповідності із реальним технічним станом автомобіля з урахуванням його функціонального зносу та інших факторів, за умови проведення технічної експертизи та врахування всіх технічних недоліків або відхилень від комплектності конкретного автомобіля.
Проте, визначення митної вартості ввезеного та придбаного позивачем транспортного засобу - легкового автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTHER, 2016 року випуску згідно інформаційного довідника - каталогу “SCHWAKE” здійснене відповідачем без безпосереднього технічного огляду (експертизи) щодо реального стану такого автомобіля, без врахування технічного стану ТЗ, зазначеного в акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UА20903/2019/29762 від 02.05.2019 року та додатковому аркуші до акту про проведення митного огляду товарів, в яких Львівською митницею ДФС зафіксовано певну кількість пошкоджень (царапини лакофарбового покриття по кузову, забруднено та пошкоджено салон та сидіння, задні двері, заднє ліве крило, відсутнє скло в багажному відсіку, ліві розсувні двері, дах). Відповідач не довів, що інформація про реальний стан транспортного засобу позивача була врахована при здійсненні оцінки за допомогою програмного продукту “SCHWAKE”.
Так, з матеріалів справи вбачається, що після проведеного митного огляду ТЗ позивача 11.05.2019 року уповноваженою посадовою особою Харківської митниці ДФС складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу по МД UА807190/2019/012117 та додатковий аркуш до акту про проведення митного огляду товарів, в якому заповнено графу "наявні пошкодження, ознаки експлуатації" та зазначено, що “автомобіль після ДТП, наданий в частково розібраному вигляді в аварійному стані, перелік складових частин, які відсутні, або пошкоджені, наданий в висновку судового експерта №73В від 11.05.2019 року”.
Проте, митний орган при визначенні митної вартості автомобіля позивача не врахував його реального технічного стану, наявні пошкодження, неповної комплектації, зважаючи на його огляд та фіксацію його стану в акті огляду.
Інформація із каталогу програмного продукту “SCHWAKE” № 10426681 від 11.05.2019 року (а.с. 178 – 180) містить запис “за умови проведення технічного огляду”. Проте, технічний огляд автомобіля також зроблено не було.
Колегія суддів вважає, що митним органом не наведено правомірності проведеного ним розрахунку митної вартості придбаного позивачем транспортного засобу за вказаною методикою згідно каталогу “SCHWAKE”. 
Також, слід зазначити, що реальна (фактична) вартість автомобіля згідно даних каталогу “SCHWAKE” визначається з обов`язковим коригуванням на пробіг конкретного автомобіля.
З матеріалів справи вбачається, що згідно рахунку - проформи № 21/03/19 від 21.03.2019 року, пробіг придбаного позивачем ТЗ визначено як 250 000 км. В акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UА20903/2019/29762 від 02.05.2019 року та додатковому аркуші до акту про проведення митного огляду товарів, які складено Львівською митницею ДФС зафіксовано пробіг ТЗ позивача як 254 112 км., в акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу по МД UА807190/2019/012117 та додатковому аркуші до акту про проведення митного огляду товарів, складених Харківською митницею ДФС – пробіг автомобіля позивача 255 008 км. (а.с. 61 – 62, 142 – 143, 165).
Проте, згідно оцінки вартості вживаних автомобілів “SCHWAKE” № 10426681 від 11.05.2019 року, при визначенні вартості придбаного позивачем транспортного засобу як 9 000,00 євро митний орган використовував дані загального пробігу автомобіля 107 917 км. (а.с. 178 – 180). 
Згідно оцінки вартості вживаних автомобілів “SCHWAKE” № 10426681 від 11.05.2019 року, митну вартість придбаного позивачем автомобіля визначено митним органом як 9 000,00 Євро. Вказана сума зазначена в графі "вартість продажу (SCHWAKE)". В графі "вартість покупки" вказано суму 7 000,00 Євро.
Матеріали справи не містять доказів, що інформація про реальний стан транспортного засобу була врахована при здійсненні оцінки за допомогою програмного продукту “SCHWAKE”.
Таким чином, інформація щодо ТЗ позивача із каталогу програмного продукту “SCHWAKE”, надана позивачем та інформація з того самого каталогу “SCHWAKE”, надана митним органом до суду, містить суттєві розбіжності. 
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу із каталогу програмного продукту “SCHWAKE” для коригування митної вартості за другорядним методом. 
Більше того, позивачем долучено до матеріалів справи інформаційний довідник - каталог “SCHWAKE” №10426671 від 11.05.2019 року, згідно якого покупна вартість автомобіля марки PEUGEOT, модель PARTHER, 2016 року випуску визначена як 2    900,00 Євро, продажна вартість – 4    450,00 Євро. При оцінці вартості ТЗ враховувався пробіг як 254    112 км., вживаність такого автомобіля, а також технічний контроль ТЗ (а.с. 167 – 171).
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що у спірному рішенні Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UА807000/2019/002120/2 від 13.05.2019 року не наведено обґрунтувань розрахунку скоригованої митної вартості придбаного позивачем автомобіля в сторону більшого.
Також, колегія суддів, звертає увагу на те, що ч.1 ст.10 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини кожному гарантовано право на свободу вираження поглядів та одержання інформації.
Зокрема, у рішенні Європейського Суду у справі "Леандер проти Швеції" від 26 березня 1987 року, серія А, № 116, § 74) зазначено, що свобода отримувати інформацію, про яку йдеться в пункті 2 статті 10 Конвенції, стосується передусім доступу до загальних джерел інформації і її основним призначенням є заборонити державі встановлювати будь-якій особі обмеження одержувати інформацію, яку інші особи бажають або можуть бажати повідомити цій особі.
Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі “Серявін та інші проти України” (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі “Руїс Торіха проти Іспанії” (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Як вбачається з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення вимог адміністративного позову шляхом визнати протиправним та скасування рішення Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товару № UА807000/2019/002120/2 від 13.05.2019 року, з огляду на його необґрунтованість та безпідставність.
Суд першої інстанції належним чином оцінив надані докази і на підставі встановленого, обґрунтовано задовольнив адміністративний позов.
Відповідно до ч.1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
Колегія суддів вважає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 року по справі № 520/5831/19 відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для його скасування та задоволення апеляційних вимог Слобожанської митниці Держмитслужби.
Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.  
На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.
Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.
Керуючись ст. ст. 229, 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Слобожанської митниці Держмитслужби  залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 року по справі № 520/5831/19  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	З.О. Кононенко	
Судді	(підпис)  (підпис) 	В.А. Калиновський    О.І. Сіренко   	
Повний текст постанови складено  09.04.2020 року