КИЇВСЬКИЙ  АПЕЛЯЦІЙНИЙ   СУД   

Справа  356/791/19                                                                          Головуючий у І-й інстанції - Голік Г.К.
апеляційне провадження № 22-ц/824/4168/2020                               Доповідач Заришняк Г.М.

 
П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
27 квітня     2020 року Київський апеляційний суд в складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
Головуючого - Заришняк Г.М.
Суддів - Мараєвої Н.Є., Рубан С.М.
розглянув у  порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 на ухвалу Березанського міського суду Київської області від 26 грудня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аерок», третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправними та незаконними дій, скасування наказу про звільнення, стягнення оплати за вимушений прогул та стягнення моральної йматеріальної (на лікування) шкоди, -
                                                  В С Т А Н О В И В :
 
Ухвалою  Березанського  міського суду   Київської області  від 26 грудня   2019 року позовну заяву  ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу.
В апеляційній скарзі  ОСОБА_1 ,  посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм   процесуального права, просить  ухвалу суду скасувати, а справу  направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. 
За змістом ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 18.02.2020 р. дану справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження згідно частини другої ст.369 ЦПК України.  
Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність й обґрунтованість постановленої ухвали  суду в цій частині, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга  підлягає  задоволенню  з таких підстав.
Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції виходив  з того, що  вимоги, вказані в ухвалі суду  від 15 листопада   2019 року позивачем  виконані не були, недоліки позовної заяви не були усунуті.
Колегія  суддів не може погодитись з таким  висновком суду, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до відповідача  про визнання протиправними та незаконними дій, скасування наказу про звільнення, стягнення оплати за вимушений прогул та стягнення моральної й матеріальної (на лікування) шкоди.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Ухвалою   Березанського  міського суду   Київської області  від   15 листопада   2019 року   позовну заяву  ОСОБА_1   залишено без руху та надано строк  протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду  для усунення недоліків поданої позовної заяви з підстав її невідповідності вимогам ст.ст. 175,177  ЦПК України, запропоновано позивачеві:  зазначити ціну позову; надати розрахунок середнього заробітку за весь час затримки при звільненні; обґрунтувати спосіб (способи) захисту права або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; сплатити судовий збір, оскільки відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір»  від сплати судового збору звільняються позивачі лише - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, та надати оригінал квитанції про його сплату.
На виконання вказаної ухвали суду позивачем 29листопада 2019 року  була  подана заява про звільнення його від сплати судового збору.
Ухвалою Березанського міського суду Київської області  від 05 грудня 2019 року було відмовлено у задоволенні заяви про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору та продовжено термін на усунення недоліків відповідно до ухвали суду від 15.11.2019 року.
19 грудня 2019 року позивачем  подано заяву на виконання ухвали Березанського міського суду Київської області від 15.11.2019 року, в якій він просив приєднати до матеріалів справи квитанцію про сплату судового збору в сумі 768 грн. 40 коп. та довідку про його заробітну плату.
Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 26 грудня 2019 року  позовну заяву було визнано неподаною та повернуто позивачеві.
Повертаючи  позовну заяву,  суд першої інстанції виходив з того, що позивачем  не в повному обсязі  були усунені недоліки позовної заяви, визначені  в ухвалі від               15 листопада 2019 року, зокрема, позивачем не зазначено ціну позову,не вказано розмір середнього заробітку за весь час затримки, який просить стягнути позивач, не сплачено судовий збір в повному обсязі. При цьому судом зазначено, що позивачем надано оригінал квитанції про сплату судового збору №0.0.1559326197.1 від 19.12.2019 на суму 768,40грн.
Разом з тим, колегія суддів не може повністю погодитися з висноком суду з огляду на  наступне.
З вступної та описової  частини позовної заяви вбачається, що  позивачем ставились позовні вимоги про поновлення на роботі, стягнення  заробітної плати  за час вимушеного прогулу. В мотивувальній  частині позову позивач  посилався на необхідсть стягнення на його користь  середнього заробітку за час затримки розрахунку, у відповідності  до вимог ст. 117 КЗпП України. Разом з тим, в прохальній  частині позову позивач  просив визнати  протиправними і незаконними  дії відповідача, скасувати наказ №245 від 16.10.2019 року  про звільнення  змінного  майстра виробничого цеху філії «Аерок Березань» ТОВ «Аерок» ОСОБА_1 за п.2 ст.41 КЗпП України,   стягнути з відповідача оплату за вимушений  прогул з 16 жовтня 2019 року  по  день поновлення на роботі, проте  вимог про поновлення на роботі та стягнення сум, що належать позивачу при звільненні прохальна частина позовної заяви не містить, проте наявні вимоги про стягнення з відповідача про стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.
 Залишаючи позовну заяву без руху, судом першої інстанції  вказані обставини  були залишені поза увагою.
  Окрім того, зухвали суду від 15 листопада 2019 року слідує, що  однією із підстав залишення позовної заяви без руху  районним судом було приведено те, що позивачем  не зазначено ціну позову та не надано розрахунку середнього заробітку за весь час затримки при звільненні.
Частиною 2 ст. 176 ЦПК України визначено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.
Позивачем в позовній заяві було зазначено, що  розрахунок середнього заробітку на день його звільнення відповідач не провів, й у нього, позивача,  не має можливості  провести розрахунок заборгованості за відсутності даних щодо розміру середньої заробітної плати.
Окрім того,  резолютивна частина  позовної заяви ОСОБА_1 не містить вимог щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні, тому вказівка суду про необхідність здійсненя такого розрахунку є сумнівною.
Також, залишаючи позовну заяву  без руху,  судом першої інстанції було вказано, що позивачем не був сплачений судовий збір.  Разом з тим, судом першої інстанції, у порушення вимог ч.2 ст. 185 ЦПК України, не було  зазначеноточну суму судового збору, яку необхідно сплатити  позивачеві. При цьому лише при поверненні позовної заяви позивачеві, судом першої інстанції було вказано про необхідність  останнім слатити  судовий збір у сумі 1 030 грн. 40 коп.
З матеріалів справи вбачається, що 19 грудня 2019 року позивачем  подано заяву на виконання ухвали Березанського міського суду Київської області від 15.11.2019 року, в якій він просив приєднати до матеріалів справи квитанцію про сплату судового збору в сумі 768 грн. 40 коп.
Враховуючи наведене, висновок суду першої  інстанції про наявність правових підстав для повернення позовної заяви позивачу на підставі ч.3 ст.185 ЦПК України колегія суддів вважає необґрунтованим.
Відповідно до ч. 6 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України порушення норм процесуального права, яке призвело до помилковості ухвали є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі,з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги про незаконність постановленої судом ухвали є обґрунтованими, а тому ухвала суду підлягає скасуванню з   направленням справи до   того ж суду  першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись   ст.ст.367, 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний  суд,-
П О С Т А Н О В  И В :
Апеляційну скаргу   ОСОБА_1 - задовольнити.
Ухвалу Березанського міського суду Київської області від 26 грудня 2019 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
 Постанова набирає  законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду  протягом тридцяти днів.
    
Головуючий: 
  Судді: