Постанова
Іменем України
 
13 травня 2020 року
м. Київ
 
справа № 234/10568/16-ц

провадження № 61-12383св18
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Червинської М. Є.,
суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М. (суддя-доповідач),
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго»
представники відповідача: Хомовський Сергій Миколайович , Удовиченко Олександр Валерійович ,
 
розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 01 лютого 2017 року в складі судді Михальченко А. О. та рішення апеляційного суду Донецької області від 18 квітня 2017 року в складі колегії суддів: Космачевської Т. В., Канурної О. Д., Курило В. П.,
 
ВСТАНОВИВ:

 
ІСТОРІЯ СПРАВИ
 
Короткий зміст позовних вимог
 
У липні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго») про визнання незаконним протоколу.
 
Позовна заява мотивована тим, що згідно з договором про постачання електричної енергії від 17 лютого 2003 року № 1509-282 він є споживачем послуг електропостачання.
 
16 травня 2016 року у його відсутність представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» складено акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН) № 208158, в якому відображене порушення ним ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електроустановок (струмоприймачів або електропроводки) до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Виявити самовільне підключення представники постачальника не змогли, тому схема, що складена представниками відповідача, ґрунтується на припущеннях.
 
Акт про порушення (ПКЕЕН) № 208158 складено з недоліками, а саме, не зазначено місце (точку) самовільного підключення до електричних мереж, тобто не зафіксовано і не знайдено це місце.
 
23 червня 2016 року комісією по розгляду зазначеного акту на його основі складено протокол від 23 червня 2016 року № 1654 і застосовано штрафна санкція згідно з пунктом 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією в сумі 19 533,26 грн.
 
З урахуванням викладеного, ОСОБА_1 просив визнати дії відповідача з накладення штрафних санкцій і відключення його, як споживача послуг з електропостачання домоволодіння, від електричної мережі по АДРЕСА_1 , незаконними; скасувати рішення про застосування штрафних санкцій за протоколом засідання комісії РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» від 23 червня 2016 року № 1654 з розгляду акта від 16 травня 2016 року № 208158 про порушення ПКЕЕН, як таке, що ґрунтується на припущенні і суперечить Методиці; зобов`язати відповідача поновити електропостачання квартири та усунути технічні помилки у підключенні приладу обліку та вирішити питання про судові витрати.
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
 
Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 01 лютого 
2017 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.
 
Визнано незаконним рішення комісії Краматорського району електричних мереж ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду акта про порушення ПКЕЕН, яке викладено в протоколі від 23 червня 2016 року № 1654, про проведення за актом розрахунку обсягу та вартості недонарахованої електричної енергії за період з 
25 лютого 2014 року по 16 травня 2016 року згідно з пунктом 3.3 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» та визначення вартості недорахованої електричної енергії в сумі 19 533,26 грн.
 
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
 
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
 
Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив із того, що акт про порушення ПКЕЕН ОСОБА_1 складений відповідачем без присутності споживача, а тому зазначений акт не є належним доказом та не може бути підставою для визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН.
 
Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції
 
Рішенням апеляційного суду Донецької області від 18 квітня 2017 року рішення Краматорського міського суду Донецької області від 01 лютого 2017 року в частині спору про визнання незаконним протоколу скасовано та ухвалено у цій частині нове рішення про задоволення позову.
 
Визнано незаконним рішення комісії Краматорського району електричних мереж ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду акта про порушення ПКЕЕН, яке викладено в протоколі від 23 червня 2016 року № 1654, про проведення за актом розрахунку обсягу та вартості недонарахованої електричної енергії за період з 
25 лютого 2014 року по 16 травня 2016 року згідно з пунктом 3.3 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» та визначення вартості недорахованої електричної енергії в сумі 19 533,26 грн.
 
У частині стягнення судового збору рішення суду першої інстанції залишено без змін.
 
Рішення апеляційного суду мотивовано тим, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5 - 7 пункту 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України 
від 04 травня 2006 № 562 (далі - Методика), Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі, не виявлено місце підключення, проте в акті та на схемі точку підключення вказано теоретично, а доказів того, що відповідач не надав дозволу на частковий демонтаж неконкретизованої конструкції для визначення місця підключення, в акті про порушення не указано. Крім того, в акті не указано заходів з ліквідації виявлених порушень і терміни виконання (пункт 8 додатку 3 до Методики).
 
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги
 
У травні 2017 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» подало до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої та апеляційної інстанцій, та передати справу на новий розгляд.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд дійшов помилкового висновку про те, що в акті не указано заходів з ліквідації виявлених порушень і терміни виконання, оскільки указана норма не регулюється правовідносинами, які склалися між позивачем та відповідачем, тобто ця норма застосовується у разі виявлення порушень ПКЕЕ та не розповсюджується на споживачів категорії «населення». Крім того, в акті про порушення вказано, що технічна можливість виявити місце самовільного підключення відсутня, оскільки споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення.
 
Доводи інших учасників справи
 
У липні 2017 року  ОСОБА_1 подав заперечення на касаційну скаргу, вказуючи на те, що рішення судів першої та апеляційної інстанцій є законними і обґрунтованими, всі висновки судів відповідають встановленим обставинам справи, а тому підстав для їх скасування немає.
 
Рух касаційної скарги та матеріалів справи
 
Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексуУкраїни, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
 
Відповідно до статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.
 
На підставі підпункту 6 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України справа передана до Касаційного цивільного суду.
 
Ухвалою Верховного Суду від 15 квітня 2020 року справу призначено до судового розгляду.
 
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ У СКЛАДІ КОЛЕГІЇ СУДДІВ ДРУГОЇ СУДОВОЇ ПАЛАТИ КАСАЦІЙНОГО ЦИВІЛЬНОГО СУДУ 
 
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року 
№ 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».
 
Частиною другою розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
 
За таких обставин розгляд касаційної скарги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 01 лютого 
2017 року та рішення апеляційного суду Донецької області від 18 квітня 
2017 року здійснюється Верховним Судом в порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, що діяла 
до 08 лютого 2020 року.
 
Перевіривши доводи касаційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у запереченні на касаційну скаргу, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
 
Положеннями частини другої статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Вимогами частин першої та другої статті 400 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
 
Короткий зміст фактичних обставин справи
 
У справі, яка переглядається, судами встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири № 1925 від 06 липня 2001 року ОСОБА_1 є власником квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Його право власності на цю квартиру зареєстровано Комунальним підприємством «Бюро технічної інвентаризації м. Краматорська» 16 липня 2001 року.
 
17 лютого 2003 року між ОСОБА_1 та ПАТ «ДТЕК «Донецькобленерго», в особі Краматорського РЕМ, укладено договір № 1509-282 про користування електричною енергією.
 
Відповідно до акта про порушення (ПКЕЕН) від 16 травня 2016 року № 208158 під час перевірки квартири АДРЕСА_2 встановлено порушення споживачем ОСОБА_1 . ПКЕЕН та умов договору, а саме: самовільне підключення електроустановок (струмоприймачів) до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Виявити представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Підключення нульового проводу йде на внутрішньобудинкову мережу крім приладу обліку електроенергії. При відключенні «нульових» автоматів до лічильника та після лічильника усі струмоприймачі працюють, диск електролічильника не обертається. Відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення. Споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення електричної енергії. Електрична енергія споживається, електролічильником не обліковується (а. с. 5-6).
 
Згідно з протоколом засідання комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» від 23 червня 2016 року № 1654 по розгляду акта про порушення ПКЕЕН комісія дійшла висновку, що акт від 16 травня 2016 року 
№ 208158 від 16 травня 2016 року складено у відповідності з вимогами пункту 53 ПКЕЕН та прийнято рішення здійснити розрахунок обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики за пропускною потужністю електромережі за три роки з 25 лютого 2014 року по 
16 травня 2016 року в сумі 19 533,26 грн (а. с. 7).
 
Частково задовольняючи позовні вимоги, суди виходили із того, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5 - 7 пункту 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 № 562, яка застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі, проте, у порушення вказаних правил, не виявлено місце підключення, а в акті та на схемі точку підключення вказано теоретично, а доказів того, що відповідач не надав дозволу на частковий демонтаж неконкретизованої конструкції для визначення місця підключення, в акті про порушення не указано. Крім того, в акті не указано заходів з ліквідації виявлених порушень і терміни виконання (пункт 8 додатку 3 до Методики).
 
Проте з таким висновком судів першої та апеляційної інстанцій погодитися не можна.
 
У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
 
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Зазначеним вимогам закону оскаржувані судові рішення не відповідають.
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
 
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2020 року у справі 
№ 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) дійшла висновку, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.
 
Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, положеннями Закону України від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику», чинного на час виникнення спірних правовідносин (втратив чинність 01 липня 2019 року), Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), чинними на час виникнення спірних правовідносин (втратили чинність 26 червня 2018 року) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, чинної на час виникнення спірних правовідносин (втратила чинність 27 липня 2019 року). 
 
Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
 
Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕН згідно із законодавством України.
 
Згідно з пунктом 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі: порушення правил користування електричною енергією; самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.
 
Відповідно до пункту 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
 
На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання, а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.
 
Відповідно до підпункту 6 пункту 3.1 Методики вона застосовується у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника. 
 
Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії та за кількістю днів (розрахунковий період).
 
Залежно від характеру виявленого порушення Правил (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики).
 
Згідно з підпунктом «а» пункту 3.3 Методики, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
 
Згідно з підпунктом «б» пункту 3.3 Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. 
 
Пунктом 1 Правил визначені поняття термінів «технічна перевірка» та «контрольний огляд».
 
Зокрема, технічна перевірка - це виконання комплексу робіт із метою визначення відповідності стану засобу обліку та/або таврування, параметрів часових зон чи роботи керуючої програми; відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку цим Правилам та іншим нормативно-правовим актам; виявлення самовільного підключення, використання «штучного нуля», порушення роботи засобу обліку електричної енергії.
 
Контрольний огляд вузла обліку - візуальне обстеження цілісності вузла обліку, цілісності пломб, відбитків тавр та індикаторів дії впливу постійного (змінного) магнітного, електричного та/або електромагнітного полів, установлених на ньому відповідно до акта про пломбування, зняття показів засобу обліку та виявлення самовільних підключень поза засобом обліку, виявити які представники електропостачальника мають можливість без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних та/або оздоблювальних конструкцій;
 
Відповідно до пункту 10 пункту 21 Правил під час зняття показів засобу обліку представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства) проводиться контрольний огляд цього засобу обліку.
 
Відповідно до вимог статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
 
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статі 76, 77 ЦПК України).
 
Згідно вимог статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
 
Положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.
 
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність з боку відповідача - ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» будь яких незаконних дій, оскільки позивач вчинив дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості (самовільне підключення до мереж енергопостачальника поза приладом обліку електричної енергії).
 
За таких обставин, рішення судів попередніх інстанцій не відповідають вимогам закону та суперечать обставинам, що мають значення для справи. 
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд.
 
Підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (частина перша статті 412 ЦПК України).
 
Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню (частини друга та третя статті 412 ЦПК України).
 
Зважаючи на те, що у справі допущено неправильне застосування норм матеріального права, додаткових збирання доказів матеріали справи не потребують, тому колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що рішення Краматорського міського суду Донецької області від 01 лютого 2017 року та рішення апеляційного суду Донецької області від 18 квітня 2017 року підлягають скасуванню з ухваленням у справі нового рішення про відмову у задоволенні позову.
 
Щодо судових витрат
 
Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК Українипостанова суду касаційної інстанції складається з резолютивної частини із зазначенням розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.
 
Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
 
Оскільки суд касаційної інстанції дійшов висновку про ухвалення у справі ного рішення про відмову у позові, судові витрати, які понесло ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за подання апеляційної скарги в розмірі 606,32 грн та за подання касаційної скарги в розмірі 661,44 грн, а всього 1 267,76 грн, слід стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго».

Керуючись статтями 141, 400, 412, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» задовольнити частково.
 
Рішення Краматорського міського суду Донецької області від 01 лютого 
2017 року та рішення апеляційного суду Донецької області від 18 квітня 
2017 року скасувати.
 
У задоволенні позовних вимог  ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання незаконним протоколу відмовити.
 
Стягнути з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» 1 267,76 грн судових витрат, понесених відповідачем за подання апеляційної та касаційної скарг.
 
З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції скасовані рішення Краматорського міського суду Донецької області від 01 лютого 
2017 року та рішення апеляційного суду Донецької області від 18 квітня 
2017 рокувтрачають законну силу та подальшому виконанню не підлягають.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий	М. Є. Червинська  	
Судді: 	С. Ю. Бурлаков  	
 	А. Ю. Зайцев  	
 	Є. В. Коротенко  	
 	В. М. Коротун