УХВАЛА

19 березня 2020 року 
Київ
справа №480/3558/19
адміністративне провадження №К/9901/5642/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Васильєвої І.А.,
суддів - Пасічник С.С., Юрченко В.П., 
перевіривши касаційну скаргу Слобожанської митниці Держмитслужби на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 30 жовтня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року у справі 480/3558/19 за позовом ОСОБА_1 до Сумської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови,-

В С Т А Н О В И В:

26 лютого 2020 року Слобожанська митниця Держмитслужби (згідно з штрих-кодом на поштовому конверті) звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 30 жовтня 2019 року (розгляд справи здійснювався за правилами загального позовного провадження) та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року (повний текст постанови суду складено 27 січня 2020 року) у справі 480/3558/19.
У касаційній скарзі міститься клопотання про заміну відповідача у справі                № 480/3558/19 з Сумської митниці ДФС (код ЄДРПОУ 39420037) на Слобожанську митницю Держмитслужби (код ЄДРПОУ 43332958).
Відповідно до частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Предметом оскарження у вказаній справі є рішення про коригування митної вартості товару та картка про відмову у митному оформленні № UA 805180/2019/00410.
Загальна оспорювана сума (ціна позову) у справах щодо оскарження рішення про коригування митної вартості товарів становить різницю митних платежів сплачених декларантом та митних платежів визначених митним органом.
Відтак, для встановлення розміру судового збору, якій необхідно сплатити митному органу за подання касаційної скарги у вищезазначеній справі, Слобожанській митниці Держмитслужби необхідно надати до суду показники розбіжності митної вартості товарів у гривневому еквіваленті згідно з декларацією позивача, а також згідно з рішенням податкового органу про коригування митної вартості товару з зазначенням відповідних сум митних платежів які були                  сплачені декларантом та які були встановлені митним органом.           Та відповідно до вищенаведеного розрахунку здійснити сплату судового збору за наступною формулою: ціна позову * 1,5 % * 200 %.
Відповідно до частини третьої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
Таким чином за вимогу не майнового характеру (картки про відмову у митному оформленні) слід сплатити судовий збір відповідно до наступного.
Згідно з підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
При поданні позовної заяви (вересень 2019 року) до суду першої інстанції (позов не майнового характеру) ставка судового збору має складати 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2019 становить 1921,00 грн.
Судовий збір за подання позову (в частині не майнових вимог) складає 1921,00 грн, а за подання касаційної скарги - 3842,00 грн (1921,00  грн х 200%).
Таким чином, суб`єкту владних повноважень необхідно сплати судовий збір (в частині не майнових вимог) в розмірі 3842,00 грн. 
Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: УДКСУ у Печерському районі. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897. Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП). Код банку отримувача (МФО): 899998. Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007. Код класифікації доходів бюджету: 22030102. Призначення платежу: « 101: судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), номер справи(чи номер касаційного провадження), Верховний Суд».
Окрім того, відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України у касаційній скарзі зазначаються, зокрема, підстави, на яких подається касаційна скарга з визначенням передбачених статтею 328 Кодексу адміністративного судочинства України підстав.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
Частиною четвертою статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України визначений вичерпний перелік підстав касаційного оскарження судових рішень суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанови суду апеляційної інстанції повністю або частково:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
Дослідивши вищенаведену касаційну скаргу органу владних повноважень, Верховний Суд зазначає наступне.
Скаржник у зазначеній касаційній скарзі посилається на частину першу, четверту статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, проте не наводить будь-якої підстави оскарження, яка передбачена у частині четвертій статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.
Касаційна скарга містить опис обставин справи та формулювання незгоди з оскаржуваними судовими рішеннями з посиланням на норми законодавства, які регулюють спірні правовідносини.
Таким чином, Верховний Суд приходить до висновку, що митним органом недотримано вимоги статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України
Таким чином, скаржнику необхідно привести подану касаційну скаргу у відповідність до вимог статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України.
За правилами частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України  в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 330, 332 Кодексу адміністративного судочинства України,  -

У Х В А Л И В:

Касаційну скаргу Слобожанської митниці Держмитслужби на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 30 жовтня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2020 року у справі 480/3558/19 залишити без руху.

Встановити скаржнику строк для усунення вищевказаного недоліку касаційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:	  	І.А. Васильєва	
 	  	С.С. Пасічник 	
 	  	В.П. Юрченко.