ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 375/2283/19                                                              Суддя (судді) першої інстанції: Литвина О.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  03 червня 2020 року                                                                                   м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді-доповідача                    Глущенко Я.Б., 
суддів                                                            Пилипенко О.Є., Черпіцької Л.Т.,
секретаря                                                  Суркової Д.О.,
розглянувши у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Департамента державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання дій протиправними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, за апеляційною скаргою Департамента державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 10 березня 2020 року, -

В С Т А Н О В И В:
12 листопада 2019 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась у суд з позовом до Департамента державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (далі - відповідач, апелянт, Департамент ДАБІ у Київській області), в якому просила визнати протиправними дії та скасувати постанову від 28 жовтня 2019 року, якою її притягнуто до адміністративної відповідальності з накладенням штрафа в розмірі 6800,00 грн. 
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідачем порушено порядок проведення перевірки, протокол про адміністративне правопорушення складений за її відсутності, без роз`яснення прав, повідомлення про дату час та місце розгляду зазначеного протоколу надійшло після відповідного розгляду. До того ж, вчинення нею адміністративного правопорушення не підтверджується жодними належними та допустимими доказами.  
Рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 10 березня 2020 року позов задоволено. 
Не погоджуючись із рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить його скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що позов подано з пропуском строку, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, а клопотання відповідача про залишення позову без розгляду судом першої інстанції не розглянуто. 
03 червня 2020 року до суду електронною поштою надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи, обґрунтоване тим, що його представник не зможе прибути в судове засідання, оскільки приймає участь у розгляді іншої справи.
Частиною 1 статті 313 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи за клопотанням учасника справи, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.
Як убачається з доданих до клопотання доказів, розгляд справи у Господарському суді Київської області, в якій представник позивача приймає участь 03 червня 2020 року, призначено на 12:40 годин. Розгляд справи, що переглядається апеляційним адміністративним судом, призначено на 11:25 годин. Відтак, колегія суддів приходить до висновку, що представник позивача мав можливість приймати участь в обох судових засіданнях, оскільки приміщення судів знаходяться у незначній віддаленості один від одного, а тому підстави для відкладення розгляду справи відсутні.
Розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження згідно пункта 2 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, з таких підстав.
Судом установлено, що 22 липня 2019 року посадовими особами відповідача складено припис №С-2207/3, який містив вимогу про допуск посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Реконструкція житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 » в термін до 05 серпня 2019 року.
На підставі направлення для проведення позапланового заходу від 02 вересня 2019 року, виданого на підставі наказа Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08 вересня 2015 року №976, 18 жовтня 2019 року посадовими особами відповідача здійснено вихід для проведення позапланової перевірки - виконання вимог приписа від 22 липня 2019 року.
За наслідками такого, 18 жовтня 2019 року головним інспектором будівельного контролю складено Акт перевірки та протокол про адміністративне правопорушення про допущення ОСОБА_1 порушень вимог приписа від 22 липня 2019 року, відповідальність за що перебачена частиною 1 статті 18842 Кодексу України по адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), а також припис, в якому  викладено вимогу допустити посадову особу органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і прави на вищезазначеному об`єкті будівництва в термін до 01 листопада 2019 року.
Зазначені документи були направлені позивачу рекомендованим листом 21 листопада 2019 року, яке отримано 29 листопада 2019 року.
28 листопада 2019 року головним інспектором будівельного нагляду відділа нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департамента ДАБІ у Київській області, за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, установлено невиконання ОСОБА_1 приписа від 22 липня 2019 року, а саме: не допущення посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і прави на об`єкті будівництва «Реконструкція житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 », що є порушенням вимог підпункта «а» пункта 3 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Наведене стало підставою для визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 18842 Кодексу України по адміністративні правопорушення та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 грн.
Не погоджуючись з таким рішенням відповідача та уважаючи свої права порушеними, позивач звернулась з позовом до суду.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що під час складення 18 жовтня 2019 року посадовою особою відповідача акта, приписа та протокола про адміністративне правопорушення, позивач була відсутня. Наведене зумовило порушення прав останньої, закріплених у статті 268 КУпАП. 
Колегія суддів з висновком суду першої інстанції про задоволення позову погоджується.
Частиною 1 статті 254 КУпАП закріплено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
За змістом статті 256 КУпАП  у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.
Відповідно до частини 1 статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Згідно зі статтею 2772 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.
Статтею 278 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:
1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;
2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;
3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;
4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;
5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.
Із протокола про адміністративне правопорушення вбачається, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, відмовилась від його отримання (а.с. 58).
Копія зазначеного протокола отримана позивачем 30 жовтня 2019 року (а.с. 24), тобто після проведення розгляду посадовою особою відповідача справи про адміністративне правопорушення. Отже, відповідачем не надано доказів належного повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. 
Надаючи правову оцінку доводам відповідача про звернення позивача до суду з відповідним позовом з пропуском строку, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України для його подання, колегія суддів уважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до положень частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Положеннями статті 122 цього Кодексу закріплено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Частиною 2 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
Як убачається із матеріалів справи, оскаржувана постанова винесена посадовою особою відповідача 28 жовтня 2019 року, а отримана позивачем 30 жовтня 2019 року. 
Отже, останнім днем для подання відповідної позовної заяви було 11 листопада 2019 року, перший робочий день.
Відповідно до поштового штемпеля на конверті позовна заява направлена до суду 12 листопада 2019 року, тобто з пропуском строку, передбаченого частиною 2 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України.
Разом з тим, як убачається із матеріалів справи, позивач задля подання позову вчиняла дії по збору доказів - вимушена була звертатися до відділення поштового зв`язку за підтвердженням дати отримання оскаржуваної постанови. Крім того, позивач не має юридичної освіти, а тому добросовісно помилялась з приводу того, що строк звернення до суду з відповідним позовом визначений положеннями Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». 
З  огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про непропорційність такого заходу як залишення позову без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду на 1 день.
Будь-яких інших доводів апеляційна скарга не містить
Відповідно до пункта 1 частини 1 статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України  за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи  статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України  визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції судове рішення ухвалено з дотриманням норм чинного матеріального та процесуального права і підстави для його скасування відсутні. 
Керуючись статтями 33, 34, 243, 272, 286, 311, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Департамента державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області залишити без задоволення.
Рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 10 березня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                            Я.Б. Глущенко

Судді                                                                                 О.Є. Пилипенко

                                                                                          Л.Т. Черпіцька