ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2020 року	 	Справа № 1.380.2019.003485 пров. № А/857/1161/20	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:
судді-доповідача - Качмара В.Я.,
суддів - Большакової О.О., Старунського Д.М.,
при секретарі судового засідання - Пильо І.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2019 року (суддя Крутько О.В., рішення ухвалене о 10/12 год, м.Львів, повний текст складено 24 жовтня 2019 року) у справі за позовом Акціонерного товариства «Онур Тааххут Ташимаджилик Іншаат Тіджарет ве Санаї Анонім Ширкеті», що діє в Україні через Представництво «Онур Тааххут Ташимаджилик Іншаат Тіджарет ве Санаї Анонім Ширкеті» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування податкового повідомлення-рішення, -
ВСТАНОВИВ:
У липні 2019 року Акціонерне товариство «Онур Тааххут Ташимаджилик Іншаат Тіджарет ве Санаї Анонім Ширкеті», що діє в Україні через Представництво «Онур Тааххут Ташимаджилик Іншаат Тіджарет ве Санаї Анонім Ширкеті» (далі - АТ) звернулося до суду із позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (далі - Офіс ВПП, ДФС відповідно) в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 06.06.2019 №0005514807 (далі - ППР).
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2019 року позов задоволено.
Не погодившись із ухваленим рішенням, його оскаржив відповідач, який із покликанням на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. 
В доводах апеляційної скарги наводячи окремі обставини справи вказує, що проведеною перевіркою позивача встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі також - ЄРПН, Реєстр відповідно) за період листопад - грудень 2018 року. Зазначає, що порушення платником податку на додану вартість (далі - ПДВ) граничного строку реєстрації податкової накладної в ЄРПН є підставою для застосування до такого платника штрафу передбаченого нормами статті 120-1 Податкового кодексу України (далі - ПК). Зауважує, що для забезпечення своєчасної реєстрації податкової накладної, вона повинна бути не лише відправлена платником податків протягом операційного дня, але й отримана центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, протягом цього ж операційного дня.
Позивач у відзиві на апеляційну скаргу заперечує вимоги такої, вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення. 
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем своєчасно подано податкові накладні для проведення її реєстрації, тобто виконані обов`язки, передбачені положеннями ПК та «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України (далі - КМУ) від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246), тому підстави для висновків про порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних та застосування штрафних санкцій відсутні.
Такі висновки суду першої інстанції відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з додержанням норм матеріального та процесуального права з таких міркувань.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що на підставі акта від 23.05.2019 №421/28-10-48-07/26579227 (далі - Акт) за результатами перевірки дотримання позивачем термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних, що підлягають наданню покупцям-платникам ПДВ, та розрахунків коригування до таких накладних в Реєстрі за період листопад-грудень 2018 року контролюючим органом було встановлено порушення позивачем вимог:
абзацу 14 пункту 201.10 статті 201 ПК, а саме, порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН за листопад-грудень 2018 року (т.1 а.с.17-22).
06.06.2019 Офісом ВПП на підставі Акта прийнято ППР, яким до позивача за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 31 до 60 календарних днів на суму ПДВ 11143165,89 грн застосовано штраф у розмірі 30 % в сумі 3342949,79 грн (т.1 а.с.11-12).
Не погоджуючись з таким ППР, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
ПК (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
За змістом підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) (абзац 14 пункту 201.10 статті 201 ПК).
За визначенням підпункту 14.1.133 пункту 14.1 статті 14 ПК операційний (банківський) день частина робочого дня, протягом якої приймаються документи на переказ та на їх відкликання і, за наявності технічної можливості, здійснюється їх обробка, передача та виконання.
Згідно з пунктом 3 Порядку №1246 (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Пунктом 11 Порядку №1246 передбачено, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до пункту 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки певних показників.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункт 13 Порядку №1246).
Приписами пункту 14 Порядку №1246 встановлено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Враховуючи вказані норми, суд апеляційної інстанції вважає вірними висновки суду першої інстанції щодо того, що з моменту направлення платником податків податкової накладної на реєстрацію в ЄРПН, проходить певний час для перевірки ряду показників, які передбачені пунктом 12 Порядку №1246. Якщо протягом операційного дня, в якому податкову накладну надіслано для реєстрації, не надійшла квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення її реєстрації, така податкова накладна вважається зареєстрованою в ЄРПН.
З матеріалів справи видно, що 15.01.2019 позивачем о 16:39- 16:41 год було направлено до ДФС в електронному вигляді для реєстрації податкові накладні від 28.12.2018 №213, від 27.12.2018 №№270, 271, 269, 226, від 26.12.2018 №№254, 249, 239, 244, 251, 237, 255. 259, 247, 258, 257, 253, 264, 232, 262, 240, 261, 265, 233, 243, 263, 268, 260, 241, 266, 246, 256, 267, 250, 245, 248, 238, 242, 236, від 17.12.2018 №№228, 230, 223, 221, 227, 231, 229, 222 підписані електронним цифровим підписом головного бухгалтера та печаткою підприємства, однак до кінця операційного дня ним не отримав відповідних квитанцій про їх прийняття (неприйняття, зупинення реєстрації) (т.1 а.с.24-134).
Перелічені податкові накладні зареєстровані в ЄРПН лише 20.02.2019.
Як зазначалось вище, реєстрація податкової накладної в ЄРПН є обов`язком постачальника товарів чи послуг.
Цьому обов`язку кореспондує обов`язок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, прийняти та зареєструвати надану платником податку-продавцем податкову накладну в ЄРПН.
Відмовити у прийнятті для реєстрації наданих платником податку податкових накладних центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, може лише в разі, якщо надіслані податкові накладні сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 статті 200 ПК. У такому разі протягом операційного дня продавцю надсилається квитанція в електронному вигляді в текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин такого неприйняття.
Нормами ПК визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в ЄРПН. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період
Виявлення розбіжностей даних податкової накладної та ЄРПН, у свою чергу, є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.
Відсутність реєстрації податкової накладної в ЄРПН впливає на правовий стан платників податків. Покупець товарів позбавляється права на формування податкового кредиту за рахунок відповідних сум, а продавець може зазнати небажаних для нього наслідків у вигляді проведення його позапланової перевірки.
Згідно положень абзацу 13 пункту 201.10 статті 201 ПК якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Як вказано вище АТ 15.01.2019 направлено до контролюючого органу на реєстрацію відповідні податкові накладні. Однак, до 23:00 квитанції про прийняття або неприйняття вказаних податкових накладних на адресу позивача не надходили.
За таких обставин, апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції, що позивачем не порушено термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН.
Вказана позиція, узгоджується із висновком Верховного Суду у подібних відносинах, що викладений у постанові від 10 травня 2018 року у справі №819/869/17.
При цьому, апелянтом доказів не надано доказів на підтвердження того, що позивачем податкові накладні не були направлені на реєстрацію в ЄРПН 15.01.2019.
Крім того, в матеріалах справи наявний лист Львівського управління Офісу ВПП, який підтверджує, що у платників податків, які перебувають на обліку в Управлінні, при реєстрації ПН в ЄРПН на шлюзі ДФС 15.01.2019 виникли проблеми при реєстрації таких накладних (т.2 а.с.44).
Відповідно до пункту 109.1 статті 109 ПК податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
З огляду на те, що позивачем своєчасно подано податкові накладні для проведення її реєстрації, тобто виконані обов`язки, передбачені вищевказаними положеннями ПК та Порядку №1246, підстави для висновків про порушення АТ термінів реєстрації податкових накладних та застосування штрафних санкцій відсутні.
Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 11 червня 2019 року у справі №826/15949/15.
Необхідно також вказати, що реєстрація податкових накладних у ЄРПН це результат дій двох сторін - платника та контролюючого органу.
При цьому, згідно з положеннями Порядку №1246 сама реєстрація - це дії з боку ДФС - у вигляді надсилання квитанції, що підтверджує реєстрацію.
Обов`язками платника, згідно цього ж Порядку, є правильне оформлення та своєчасне надіслання накладних.
Отже, платник не може нести відповідальність за ті дії, обов`язку з проведення яких законодавством на нього не покладено.
Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що оскаржуване ППР є протиправним та підлягає скасуванню, з огляду на викладені вище обставини.
Відповідно до статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підсумовуючи, враховуючи вимоги наведених правових норм, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанцій, правильно встановив обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.
Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд,
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2019 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач	 	В. Я. Качмар 	
судді	 	О. О. Большакова 	
 	 	Д. М. Старунський  	
Повне судове рішення складено 16 березня 2020 року.