ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 березня 2020 року
м. Київ
справа № 657/2687/18
провадження № 51-5778 км 19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                       ОСОБА_1 ,
суддів                                    ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю: 
секретаря 
судового засідання           ОСОБА_4 ,
прокурора                           ОСОБА_5 
розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за касаційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_6 – адвоката ОСОБА_7 на ухвалу Херсонського апеляційного суду від 11 листопада 2019 року про відмову в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Скадовського районного суду Херсонської області від 22 жовтня 2019 року.   
Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Ухвалою Скадовського районного суду Херсонської області від 22 жовтня 2019 року клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 задоволено, запобіжний захід у виді тримання під вартою продовжено на строк 60 днів до 20 грудня 2019 року.
30 жовтня 2019 року захисник обвинуваченого ОСОБА_6 – адвокат ОСОБА_7 подала до Херсонського апеляційного суду апеляційну скаргу на ухвалу Скадовського районного суду Херсонської області від 22 жовтня 2019 року разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Ухвалою Херсонського апеляційного суду від 11 листопада 2019 року в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 відмовлено, апеляційну скаргу повернуто особі, яка її подала.
Вимоги касаційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі захисник ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу Херсонського апеляційного суду від 11 листопада 2019 року та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції з підстави істотного порушення вимог кримінального процесуального закону. В обґрунтування власної позиції адвокат посилається на поважність причини, з якої був пропущений строк на апеляційне оскарження судового рішення, а саме на той факт, що резолютивну частину ухвали Скадовського районного суду Херсонської області було проголошено 22 жовтня 2019 року, повний текст зазначеної ухвали було оприлюднено 24 жовтня 2019 року, а зі змісту оприлюдненої ухвали стало відомо про те, що повний текст судом було оголошено також 22 жовтня 2019 року. Зазначені обставини виключили можливість подати апеляційну скаргу у строки, передбачені законом, внаслідок необізнаності про обставини, які суд визнав установленими із посиланням на докази, а також мотиви, з яких суд виходив при постановленні зазначеного рішення.   
Заперечень на касаційну скаргу захисника ОСОБА_7 від учасників кримінального провадження не надходило. 
Позиції учасників судового провадження
У судовому засіданні прокурор просила відмовити в задоволенні касаційної скарги захисника, стверджувала, що судове рішення є законним та обґрунтованим.
Інших учасників судового провадження було належним чином повідомлено про дату, час і місце касаційного розгляду, однак у судове засідання вони не з`явилися. Клопотань про особисту участь у касаційному розгляді або повідомлень про поважність причин їх неприбуття до Суду від них не надходило. 
Мотиви Суду 
Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, перевіривши матеріали провадження та викладені у касаційній скарзі доводи, колегія суддів дійшла висновку про задоволення касаційної скарги захисника з таких підстав.
Відповідно до вимог ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим                        є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Проте ухвала Херсонського апеляційного суду від 11 листопада 2019 року про відмову в задоволенні клопотання захисника про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Скадовського районного суду Херсонської області від 22 жовтня 2019 року та повернення апеляційної скарги особі, яка її подала цим вимогам не відповідає.
Відповідно до вимог частини 2, частини 3 статті 395 КПК апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на вирок або ухвалу про застосування чи відмову у застосуванні примусових заходів медичного або виховного характеру – протягом тридцяти днів з дня їх проголошення, а на інші ухвали суду першої інстанції – протягом семи днів з дня її оголошення; якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Згідно з частиною 1 статті 117 КПК пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Як убачається із касаційної скарги та доданої до неї копії судового рішення, ухвалу Скадовського районного суду Херсонської області було винесено 22 жовтня 2019 року за участю обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника ОСОБА_7 , які були присутні в судовому засіданні 22 жовтня 2019 року під час прийняття відповідного рішення.
Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 395 КПК строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції обчислюється з дня оголошення вказаної ухвали.
При вирішенні питання про те, який саме день слід вважати днем оголошення ухвали суду - день оголошення резолютивної частини ухвали чи день оголошення повного її тексту, суд повинен керуватися приписами статті 376 КПК.
Так, відповідно до вимог частини 1 статті 376 КПК судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому, головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.
Тобто, за змістом статті 376 КПК перебіг строку на апеляційне оскарження судового рішення розпочинається з моменту оголошення резолютивної частини негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. Зазначена позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду від 27 травня 2019 року (провадження № 51-6470 кмо18). Вказана постанова стосується ухвал слідчого судді, проте, Суд вважає за необхідне і у випадках оскарження ухвал суду першої інстанції застосовувати аналогічні правила обчислення строків на апеляційне оскарження.  
Зі змісту касаційної скарги та доданого до неї судового рішення вбачається, що захисник у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження в якості поважної підстави посилається на необізнаність про обставини, які суд визнав установленими із посиланням на докази, а також мотиви, з яких суд виходив при постановленні такого рішення, що унеможливило подачу апеляційної скарги у встановлений законом строк.
За встановлених обставин, згідно з вищезазначеною постановою об`єднаної палати Касаційного кримінального суду, у випадку необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого судом рішення, зазначене у їх клопотанні може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому частиною 1 статті 117 КПК. Така позиція обґрунтована тим, що покладення на особу, яка подає апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції, обов`язку подавати «скорочену», «попередню» скаргу без обґрунтування незаконності чи необґрунтованості судового рішення або доводити поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, обумовлених процесуальними діями того ж таки суду, є проявом надмірного формалізму. 
Так, колегія суддів, з урахуванням положень кримінального процесуального закону та на підставі системного аналізу практики Верховного Суду вважає, що у випадку, коли суд з посиланням на частину 2 статті 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини. Проте, необізнаність заінтересованої особи з мотивами прийнятого судом рішення може бути визнана поважною причиною для задоволення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.
Окрім того, Судом встановлені й інші порушення кримінального процесуального закону, які обумовлюють поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Скадовського районного суду Херсонської області від 22 жовтня 2019 року. Так, між змістом резолютивної частини зазначеної ухвали та змістом оприлюдненого в Єдиному державному реєстрі судових рішень повного тексту Судом встановлено протиріччя, а саме: за змістом резолютивної частини, яка була оголошена у судовому засіданні 22 жовтня 2019 року, повний текст ухвали повинен був бути оголошений 23 жовтня 2019 року, але, згідно зі змістом самої ухвали повний текст було оголошено 22 жовтня 2019 року, а оприлюднено, згідно з матеріалами провадження, 24 жовтня 2019 року.
Зазначені доводи залишились без уваги суду апеляційної інстанції, який не надав їм жодної оцінки та, незважаючи на наявність об`єктивних обставин, що перешкодили захиснику своєчасно оскаржити ухвалу Скадовського районного суду Херсонської області від 22 жовтня 2019 року, безпідставно відмовив у поновленні строку на апеляційне оскарження. 
Допущені апеляційним судом порушення вимог кримінального процесуального закону згідно з ч. 1 ст. 412 КПК є істотними, оскільки перешкодили ухваленню законного та обґрунтованого судового рішення.  
Судом також встановлено, що в мотивувальній частині оскаржуваної ухвали Херсонського апеляційного суду від 11 листопада 2019 року суд посилається на положення частини 3 статті 399 КПК, згідно з якими якщо суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для поновлення строку апеляційного оскарження, ухвалюється рішення про повернення апеляційної скарги. Проте, в резолютивній частині ухвали суд не зазначив рішення про повернення зазначеної скарги особі, яка її подала, а лише вказав, що «копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно повернути особі, яка подала апеляційну скаргу». Встановлений Судом недолік слід вважати порушенням норм КПК, передбачених пунктом 4 частини 3 статті 399 та пунктом 3 частини 1 статті 419 КПК, проте, на думку Суду, він не вважається істотним та таким, що перешкодив чи міг би перешкодити суду ухвалити законне і обґрунтоване рішення.
За встановлених обставин, касаційна скарга захисника ОСОБА_7 підлягає задоволенню, а ухвала Херсонського апеляційного суду від 11 листопада 2019 року – скасуванню з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції, під час якого слід врахувати викладене й ухвалити рішення, яке б відповідало вимогам статті  370 КПК.
На підставі наведеного, керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Верховний Суд
ухвалив:
Касаційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_6 – адвоката ОСОБА_7 задовольнити.
Ухвалу Херсонського апеляційного суду від 11 листопада 2019 року про відмову у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали Скадовського районного суду Херсонської області від 22 жовтня 2019 року скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова Суду набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 	ОСОБА_2 	ОСОБА_3