ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ
«28» квітня 2020 року
м. Харків
справа № 643/14471/19-ц
провадження № 22ц/818/2636/20
Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
 
головуючого -         Бурлака І.В. (суддя-доповідач),
суддів -   Хорошевського О.М., Яцини В.Б.,
за участю секретаря – Колосовської А.Р.
учасники справи: 
позивач – ОСОБА_1 , 
відповідач – Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз», представниця відповідача – Мар`їна І.О.
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 28 лютого 2020 року в складі судді Харченко А.М.
в с т а н о в и в:
У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» про визнання наказу про звільнення незаконним, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за період вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди та просила, з урахуванням уточнень, визнати наказ про її звільнення незаконним; поновити її на посаді контролера газового господарства у відділі інспектування Управління метрології Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз»; стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» на її користь середній заробіток 5049,87 грн за час вимушеного прогулу з 08 серпня 2019 року до дня поновлення на роботі та моральну шкоду у розмірі 70 000,00 грн.

13 листопада 2019 року відповідач звернувся до суду з клопотанням про призначення судової експертизи. 

Клопотання мотивовано тим, що відсутність позивачки на робочому місці 12 липня 2019 року підтверджується, зокрема, наявними у матеріалах справи реєстрами показань лічильників газу, в яких вбачаються виправлення у графі «дата зняття», а саме дата 11 липня 2019 року виправлена на 12 липня 2019 року.
Однак, ОСОБА_1 ці обставини заперечує та зазначає, що виправлень до реєстрів не вносила. 

Отже, достовірність дати зняття показань лічильників газу у вищевказаних реєстрах має суттєве значення для вирішення справи по суті та впливає на підтвердження факту присутності позивачки на робочому місці на ділянці АДРЕСА_1 НОМЕР_1 .

Вказав, що для визначення, яка саме цифра первинно була вказана у даті зняття показань лічильників газу, необхідні спеціальні знання та проведення судової експертизи.

Просив призначити у справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені Засл. проф. М.С. Бокаріуса; на розгляд та вирішення експерта поставити наступні питання: яку дату в реєстрах зняття показань лічильників дільниці №20 Холодногірського району, сформованих 05 липня 2019 року, 09 липня 2019 року у графі «дата зняття» вказано первинну - 11 липня 2019 року або 12 липня 2019 року? чи мало місце виправлення в реєстрах зняття показань лічильників дільниці №20 Холодногірського району, сформованих 05 липня 2019 року, 09 липня 2019 року у графі «дата зняття» 1 на 2 або 2 на 1?; на час проведення судової експертизи провадження у справі зупинити. При цьому гарантував оплату експертизи.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 28 лютого 2020 року призначено у справі судову технічну експертизу документів, на вирішення якої поставлено питання:

чи вносились зміни у текст реєстрів зняття показань лічильників дільниці №20 Холодногірського району, сформованих 05 липня 2019 року, 09 липня 2019 року, а саме у графі «дата зняття»?;
якщо вносилися, то яким чином (підчистка, дописка, травлення, виправлення тощо) і який зміст первинного тексту?

Проведення експертизи доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені Засл. проф. М.С. Бокаріуса, яких попереджено про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України; у розпорядження експертів надано матеріали даної цивільної справи; оплату за проведення експертизи покладено на відповідача, роз`яснено сторонам положення статті 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі; провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Не погоджуючись з ухвалою суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу суду скасувати, поновити провадження у справі і ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити її позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, порушено та неправильно застосовано норми процесуального права.

Зокрема, вважала, що зупинення провадження у справі і проведення експертизи призведе до затягування розгляду справи та порушення строків її розгляду; що в ухвалі не зазначено, які саме матеріали справи надаються у розпорядження експертів; що відповідач не посилався у наказі про її звільнення на реєстри показань газових лічильників від 12 липня 2019 року як на доказ її відсутності на роботі, тому ці реєстри та проведення експертизи щодо них не мають суттєвого значення для вирішення справи.

09 квітня 2020 року до суду апеляційної інстанції від Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому товариство вважало судове рішення – законним, а апеляційну скаргу – необгрунтованою. Зазначило, що призначена судом технічна експертиза документів вирішить питання щодо визначення того, яка саме цифра первинно була вказана у даті зняття показань лічильника газу, що має суттєве значення для визначення законності або незаконності звільнення позивачки за прогул 12 липня 2019 року, оскільки, на думку, товариства виправлення здійснені наступним чином: з дати 11 липня 2019 року на дату 12 липня 2019 року.

В судове засідання учасники справи не з`явилися. Матеріали справи містять відомості про належне повідомлення учасників справи. 28 квітня 2020 року до суду апеляційної інстанції від представниці відповідача та позивачки надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутністю, які задоволено.

Заяв від учасників справи про відкладення розгляду справи до суду апеляційної інстанції не надходило.

Частиною 2 статті 372 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. 

Виходячи з вимог закону, обставин справи, судова колегія вважає за можливе розглянути справу за відсутністю учасників справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_1  необхідно залишити без задоволення, ухвалу суду – залишити без змін.

Ухвала суду першої інстанції, з висновком якої судова колегія погоджується, мотивована тим, що для з`ясування обставин, які мають значення для вирішення справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, отже наявні підстави для призначення експертизи та зупинення провадження у справі на час її проведення.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1 статті 81 ЦПК України).

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою  проведення  судової експертизи є відповідне судове рішення  чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

Згідно пункту 3.2 глави 3  розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) серед основних завдань технічної експертизи реквізитів документів є встановлення фактів і способів унесення змін до документів (підчистка, травлення, дописка, переклеювання фотокарток, літер тощо) та виявлення їх первинного змісту.

Для проведення дослідження щодо встановлення факту внесення змін у первинний зміст документів надаються оригінали документів.

Пункт 5 частини 1 статті 252 ЦПК України передбачає право суду зупинити провадження у справі за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи у випадку призначення судом експертизи.

Як вбачається з матеріалів справи, у провадженні суду першої інстанції перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» про визнання наказу про звільнення незаконним, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за період вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

В обґрунтування своїх вимог ОСОБА_1 посилалась на те, що її безпідставно звільнено за прогул 12 липня 2019 року, оскільки того ж дня вона була присутня на роботі.

Заперечуючи проти позовних вимог та наполягаючи на відсутності позивачки на роботі 12 липня 2019 року, відповідач зазначив, що протягом робочого дня вона як контролер повинна знаходитись за конкретними адресами споживачів, а за результатами роботи оформлювати відповідні документи, зокрема, реєстри показань лічильників газу. Вказав, що у реєстрах, наданих ОСОБА_1 16 липня 2019 року, зроблені виправлення, а саме, дата зняття показань змінена з 11 липня 2019 року на 12 липня 2019 року.

Натомість, ОСОБА_1 у відповіді на відзив заперечувала проти внесення нею будь-яких виправлень у вказані реєстри та зазначала, що вони могли бути внесені вже після передачі нею цих документів уповноваженій особі відповідача.

З аналізу матеріалів справи вбачається, що обставини щодо знаходження чи відсутності на роботі ОСОБА_1 12 липня 2019 року входять до предмету доказування у цій справі, та від їх наявності чи відсутності залежить правильне вирішення спору.

Реєстри показань лічильників газу є доказами, за допомогою яких підлягають встановленню зазначені обставини, отже, питання щодо внесення до них виправлень в частині дати їх складання має суттєве значення для розгляду справи. 

Виходячи з того, що для з`ясування обставин щодо внесення виправлень у дату складання зазначених реєстрів необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, оскільки суд не є фахівцем у галузі технічного дослідження документів, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції щодо необхідності призначення експертизи у справі.

Оскільки судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим, ухваленим на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, судова колегія вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо необхідності призначення у справі судової технічної експертизи документів для встановлення обставин, якими обґрунтовано позовні вимоги та заперечення проти них.

З урахуванням того, що для проведення експертизи у справі потрібен значний проміжок часу, судом першої інстанції обґрунтовано прийнято рішення про зупинення провадження у справі на час її проведення. 

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 щодо того, що зупинення провадження у справі і проведення експертизи призведе до затягування розгляду справи та порушення строків її розгляду, висновків суду щодо необхідності призначення експертизи не спростовують, оскільки судове рішення має ґрунтуватися на з`ясуванні всіх обставин справи. Дотримання строків розгляду справи не має пріоритету перед необхідністю всебічного дослідження доказів у справі. Крім того, на час проведення експертизи у справі перебіг процесуальних строків зупинено саме з метою запобігання їх порушенню.

Твердження ОСОБА_1 , що в оскаржуваній ухвалі не зазначено, які саме матеріали справи надаються у розпорядження експертів, є безпідставними, оскільки у резолютивній частині ухвали вказано, що в розпорядження експертів надаються матеріали цивільної справи № 643/14471/19, тобто усі матеріали справи, яка є неподільною, та містить, зокрема, оригінали реєстрів, що є предметом дослідження експертів.

Посилання ОСОБА_1 щодо того, що Харківський науково-дослідний інститут судових експертиз імені Засл. проф. М.С. Бокаріуса є споживачем природного газу і клієнтом відповідача, також не спростовують необхідності призначення експертизи у справі та не свідчать про заінтересованість експертів у розгляді справи. Обґрунтованих пропозицій щодо проведення експертизи іншою експертною установою під час вирішення клопотання судом першої інстанції від позивачки не надходило.

Доводи ОСОБА_1 , що проведення експертизи залежить від внесення відповідачем коштів на рахунок експертної установи, є безпідставними, оскільки проведення судової експертизи неможливо без її оплати, та витрати на проведення експертизи за змістом пункту 2 частини 2 статті 133 ЦПК України належать до судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, які за результатом її розгляду розподіляються між сторонами пропорційно задоволеним вимогам.

Твердження ОСОБА_1 щодо того, що отримана нею копія оскаржуваної ухвали суду не підписана суддею, судова колегія відхиляє, оскільки, посвідчення копії судового рішення помічником судді відповідає вимогам пункту 3 розділу ХІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України.

Інші доводи апеляційної скарги стосуються суті спору, який судом першої інстанції ще не вирішено, тому не може бути предметом апеляційного оскарження. Оцінка зазначеним позивачкою обставинам має бути надана під час ухвалення рішення по суті спору, а не під час вирішення питання про необхідність призначення технічної експертизи документів. 

Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та не дають підстав для висновку про порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення питання щодо призначення експертизи та зупинення провадження у справі.

Оскільки ухвалу суду постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для її зміни або скасування не вбачається.

Враховуючи, що справа по суті спору не розглядалась, питання щодо розподілу судових витрат за подачу апеляційної скарги не вирішується.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п. 1 ч. 1 ст.374, ст.375, ст. ст. 381 – 384, 389 ЦПК України
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 – залишити без задоволення.
Ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 28 лютого 2020 року – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною, касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                 І.В. Бурлака

       Судді                                                 О.М. Хорошевський 

                                                               В.Б. Яцина 

Повний текст постанови складено 30 квітня 2020 року.