ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

11 березня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 160/7031/19	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Щербака А.А. (доповідач),
                               суддів:  Баранник Н.П., Малиш Н.І.,     
за участю секретаря судового засідання Яковенко О.М. 
розглянувши в м. Дніпро у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства  обмеженою відповідальністю «Спецпром-КР» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від  05 грудня 2019 року (суддя Кучма К.С.) у справі за позовом Товариства  обмеженою відповідальністю «Спецпром-КР» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення,-
                                                            
                                                    ВСТАНОВИВ:
ТОВ «Спецпром-КР» звернулось з позовом до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування постанов №ДН1397/1406/АВ/ІП-ФС/321 від 11.04.2019  про накладення штрафу у розмірі 4 173 грн. та № ДН1397/1406/АВ/МГ-ФС/320 від 11.04.2019  по накладення штрафу у розмірі 417 300 грн.
          Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від  05 грудня 2019 року в задоволенні позову відмовлено.
          Позивачем подана апеляційна скарга, просить рішення суду першої інстанції скасувати, позов задовольнити.
          Апеляційна карга обґрунтована тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права. Зазначено, що судом першої інстанції не було взято до уваги те, що підприємство-позивач має право самостійно визначати розмір посадового  окладу  в межах,  якій не може бути меншим за прожитковий мінімум, встановлений для працездатних осіб на 1 січня  календарного року, та відсутній обов`язок працедавця щодо застосування диференційованих підходів до визначення посадового окладу. Також зазначено, що  індексація не є у розумінні ст. 85 КЗпП України нормою оплати праці, не являється гарантією чи компенсацією для працівників, а входить до структури заробітної плати і застосовується як зазначено п. 2 Порядку №1078 до грошового доходу громадян у вигляді оплати праці, який включає гарантії та компенсаційні виплати, а також  індексація відноситься до інших державних соціальних гарантій, і не входить до числа мінімальних державних гарантій в оплаті праці. Крім того, перевірка проведена на підставі звернення невстановленої особи. 
           Представник позивача апеляційну скаргу підтримав.
Представник відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечував.
Колегія суддів ходить висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Як було встановлено судом першої інстанції, порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 295, на підставі заяви (вх. № Б-177 від 11.02.2019 року) до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області), проведено інспекційне відвідування зі здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань повноти, своєчасності нарахування та виплати заробітної плати на ТОВ «Спецпром-Кр» за адресою: 50007, Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг, вул.Дніпровське шосе, будинок 28, код ЄДРПОУ 39687027, згідно з наказом від 07.03.2019 р. № 284-1 та направленням на проведення інспекційного відвідування від 12.03.2019 р. №143.
За наслідками проведення інспекційного відвідування ТОВ «Спецпром-КР» був складений акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю №ДН1397/1406/АВ від 13.03.2019 р. 
20.03.2019 відповідачем був прийнятий припис про усунення виявлених порушень ТОВ «Спецпром-КР» №ДН1397/1406/АВ/П.
На підставі акту було прийнято постанову № ДН1397/1406/АВ/ІП-ФС/321 від 11.04.2019  про накладення на позивача штрафу у розмірі 4 173 грн. та постанову №ДН1397/1406/АВ/МГ-ФС/320 від 11.04.2019 про накладення на позивача штрафу у розмірі 417 300 грн.
Постанови про накладення штрафу позивачем було оскаржено до суду.
Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції зазначив, що  відповідачем правомірність оскаржених рішень було доведено.
Колегія суддів з висновками суду першої інстанції погоджується.
Відповідно до ч.1 ст.259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
16 травня 2017 року набув чинності Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 р. № 295 (який був чинний на час проведення перевірки).
В силу Порядку про здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою КМУ від 26.04.2017 р. №295 Проведення інспекційних відвідувань та організацій, невиїзних інспектувань та відповідно до ч.5 вищезазначеним Порядком, інспекційні відвідування проводяться,  зокрема: за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;
Звернення фізичних осіб, стосовно яких порушено правила оформлення трудових відносин, працівників і роботодавців може бути подане через уповноваженого представника. Рішення про доцільність проведення відповідних заходів з підстав, визначених підпунктами 5-7 цього пункту та пунктом 31 цього Порядку, приймає керівник органу контролю, його заступник.
Інспекційне відвідування або рішення інспектора праці про відвідування роботодавця, передбачене пунктом 33 цього Порядку, підлягає повідомній реєстрації Держпраці чи її територіальним органом до початку його проведення.
Судом першої інстанції в судове засідання викликалася в якості свідка ОСОБА_1 , за повідомленням якої проведена перевірка.
Свідок до судового засідання не з`явилася, представники сторін не наполягали на її виклику знову та просили суд продовжити розгляд справи на підставі тих доказів, які наявні в рамках даної адміністративної справи.
Матеріали справи містять  копію звернення   ОСОБА_1 , що стала підставою проведення пеервірки (а.с.113).
З урахуванням зазначеного, судом першої інстапнції вірно не було взято до уваги  доводи позивача про відсутність правових підстав для проведення позапланової перевірки ТОВ «Спецпром-КР»  Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області.
Відповідно до ч.2 ст.12 Закону України «Про оплату праці» норми і гарантії в оплаті праці, передбачені частиною першою цієї статті та Кодексом законів про працю України, є мінімальними державними гарантіями.
Розмір мінімальної заробітної плати визначається з урахуванням потреб працівників та їх сімей, вартісної величини достатнього для забезпечення нормального функціонування організму працездатної людини, збереження її здоров`я набору продуктів харчування, мінімального набору непродовольчих товарів та мінімального набору послуг, необхідних для задоволення основних соціальних і культурних потреб особистості, а також загального рівня середньої заробітної плати, продуктивності праці та рівня зайнятості (стаття 9 Закону України «Про оплату праці»).
Статтею 2 Закону України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» визначено, що на основі соціальних стандартів визначаються розміри основних соціальних гарантій: мінімальних розмірів заробітної плати та пенсії за віком, інших видів соціальних виплат і допомоги.
Мінімальні розміри ставок (окладів) заробітної плати, як мінімальні гарантії в оплаті праці, визначаються генеральною угодою (стаття 11 Закону України «Про оплату праці»).
Таким чином, індексація заробітної плати є і мінімальною державною гарантією в оплаті праці, і державною соціальною гарантією, оскільки стосується працівників і їх сімей.
Водночас, статтею 95 КЗпП України визначено, що мінімальна заробітна плата – це законодавчо встановлений розмір заробітної плати за просту, некваліфіковану працю, нижче якого не може провадитися оплата за виконану працівником місячну, а також погодинну норму праці (обсяг робіт). Мінімальна заробітна плата є державною соціальною гарантією, обов`язковою на всій території України для підприємств, установ, організацій усіх форм власності і господарювання та фізичних осіб. Заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством порядку.
Перевіркою було встановлено, що заробітна плата не індексувалась 10 працівникам, які працюють у позивача, що порушує вимоги ст.95 КЗпП України, ст.33 Закону України «Про оплату праці», якою визначено, що заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством порядку.
Судом першої інстанції було встановлено, що посадові оклади на ТОВ «Спецпром-КР», а саме посадові оклади швачки та закрійника були встановлені штатним розписом, який був введений в дію з січня 2018 року наказом позивача від 02.01.2018 року. До листопада 2018 року включно, посадові оклади швачки та закрійника не переглядалися, тобто залишалися без змін (3 723 грн.).
Індекс споживчих цін у лютому 2018 року становив - 100,9%, у березні 2018 року - 101,1%, у квітні 2018 року - 100,8%, у травні 2018 року - 100,0%, у червні 2018 року - 100,0%, у липні 2018 року - 99,3%, у серпні 2018 року - 100,0%, у вересні 2018 року - 101,9%, у жовтні 2018 року - 101,7% тобто в листопаді 2018 р. була підстава для проведення індексації заробітної плати, яка була встановлена у розмірі 73,64 грн. До того ж індексацію заробітних плат найманих працівників потрібно нараховувати і виплачувати разом із заробітною платою.
В силу п.102 Порядку для працівників, яких переведено на іншу роботу на тому самому підприємстві, в установі або організації, а також переведено на роботу на інше підприємство, в установу або організацію або в іншу місцевість та у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці у разі продовження такими працівниками роботи, для новоприйнятих працівників, а також для працівників, які використали відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку та відпустку без збереження заробітної плати, передбачені законодавством про відпустки, обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення тарифної ставки (окладу), за посадою, яку займає працівник.
Таким чином, заробітна плата не індексувалась наступникам працівникам: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,    ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у листопаді 2018 року, про що свідчить відомість нарахування заробітної плати позивача за листопад 2018 року.
Зазначене позивачем спростовано не було. 
Перевіркою також було встановлено, що  формування тарифної системи у ТОВ «Спецпром-КР» здійснюється з порушенням вимог ст.6 Закону України «Про оплату праці» та ст.96 КЗпП України. 
Згідно з вимогами статті 96 КЗпП України тарифна система оплати праці використовується при розподілі робіт залежно від їх складності, а працівників - залежно від кваліфікації та за розрядами тарифної сітки. Вона є основою для формування та диференціації розмірів заробітної плати. 
Тарифна сітка (схема посадових окладів) формується на основі тарифної ставки робітника першого розряду та міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів тарифних ставок (посадових окладів).
Віднесення виконуваних робіт до певних тарифних розрядів і присвоєння кваліфікаційних розрядів робітникам провадиться власником або органом, уповноваженим власником, згідно з професійними стандартами (кваліфікаційними характеристиками) за погодженням із виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником)
Як було встановлено судом першої інстанції, згідно наданого до перевірки штатного розкладу на 01.11.2018 встановлено, що, закрійнику встановлений посадовий оклад у розмірі 3 723 грн. (код за класифікатором посад 7435, тобто посада згідно із класифікатором відноситься до категорії кваліфіковані робітники з інструментом, підсобному робітнику встановлений посадовий оклад у розмірі 3 723 грн. (код за класифікатором посад 9322, тобто посада згідно із класифікатором відноситься до категорії найпростіші професії), тобто вищеперелічені посадові оклади були встановлені без врахування міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів посадових окладів, а відповідно без диференціації розмірів посадових окладів.
Доводи апеляційної скарги зазначеного не спростовують, підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні. 
Керуючись   ст. ст. 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, -

                                                  ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Товариства  обмеженою відповідальністю «Спецпром-КР»  залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від  05 грудня 2019 року у справі за позовом Товариства  обмеженою відповідальністю «Спецпром-КР» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення залишити без змін. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до суду касаційної інстанції в строк, передбачений  ст. 329 КАС України.
                    Повний текст постанови виготовлено 13 березня 2020року.
   
Головуючий - суддя                                                                      А.А. Щербак 

                               суддя                                                                      Н.П. Баранник 

                               суддя                                                                      Н.І. Малиш